# Uradni list C 434/23.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 434 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5823. december 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 434

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5823. december 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 10. december–13. december 2012
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 77 E, 15.3.2013 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 10. december–13. december 2012
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 77 E, 15.3.2013 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 77 E, 15.3.2013 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. december 2012 |
| 2015/C 434/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (2012/2030(INI)) | 2 |
| 2015/C 434/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o financiranju dejavnosti in vlaganj MSP v EU: lažji dostop do posojil v podporo internacionalizaciji (2012/2114(INI)) | 17 |
| 2015/C 434/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (2012/2094(INI)) | 24 |
| 2015/C 434/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o sodnem sistemu za patentne spore (2011/2176(INI)) | 34 |
| 2015/C 434/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o preprečevanju starostnih bolezni žensk (2012/2129(INI)) | 38 |
| 2015/C 434/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o mikrobnem izzivu – Naraščajoča nevarnost protimikrobne odpornosti (2012/2041(INI)) | 49 |
| | Sreda, 12. december 2012 |
| 2015/C 434/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o zaščiti živali med prevozom (2012/2031(INI)) | 59 |
| 2015/C 434/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (2011/2069(INI)) | 64 |
| | Četrtek, 13. december 2012 |
| 2015/C 434/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za letu 2011 in politika Evropske unije na tem področju (2012/2145(INI)) | 87 |
| 2015/C 434/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o pregledu strategije EU o človekovih pravicah (2012/2062(INI)) | 111 |
| 2015/C 434/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede novega sporazuma med EU in Rusijo (2011/2050(INI)) | 123 |
| 2015/C 434/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o odločitvi izraelske vlade, da razširi naselbine na Zahodnem bregu (2012/2911(RSP)) | 130 |
| 2015/C 434/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o razmerah v Ukrajini (2012/2889(RSP)) | 132 |
| 2015/C 434/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o poročilu o napredku Albanije za leto 2012 (2012/2814(RSP)) | 135 |
| 2015/C 434/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU (2012/2833(RSP)) | 142 |
| 2015/C 434/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o novi trajnostni in konkurenčni jeklarski industriji, na podlagi prejete peticije (2012/2905(RSP)) | 144 |
| 2015/C 434/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (2012/2907(RSP)) | 146 |
| 2015/C 434/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o kastni diskriminaciji v Indiji (2012/2909(RSP)) | 152 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 11. december 2012

2015/C 434/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (2012/2030(INI))

2

2015/C 434/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o financiranju dejavnosti in vlaganj MSP v EU: lažji dostop do posojil v podporo internacionalizaciji (2012/2114(INI))

17

2015/C 434/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (2012/2094(INI))

24

2015/C 434/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o sodnem sistemu za patentne spore (2011/2176(INI))

34

2015/C 434/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o preprečevanju starostnih bolezni žensk (2012/2129(INI))

38

2015/C 434/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o mikrobnem izzivu – Naraščajoča nevarnost protimikrobne odpornosti (2012/2041(INI))

49

Sreda, 12. december 2012

2015/C 434/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o zaščiti živali med prevozom (2012/2031(INI))

59

2015/C 434/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (2011/2069(INI))

64

Četrtek, 13. december 2012

2015/C 434/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za letu 2011 in politika Evropske unije na tem področju (2012/2145(INI))

87

2015/C 434/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o pregledu strategije EU o človekovih pravicah (2012/2062(INI))

111

2015/C 434/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede novega sporazuma med EU in Rusijo (2011/2050(INI))

123

2015/C 434/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o odločitvi izraelske vlade, da razširi naselbine na Zahodnem bregu (2012/2911(RSP))

130

2015/C 434/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o razmerah v Ukrajini (2012/2889(RSP))

132

2015/C 434/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o poročilu o napredku Albanije za leto 2012 (2012/2814(RSP))

135

2015/C 434/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU (2012/2833(RSP))

142

2015/C 434/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o novi trajnostni in konkurenčni jeklarski industriji, na podlagi prejete peticije (2012/2905(RSP))

144

2015/C 434/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (2012/2907(RSP))

146

2015/C 434/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o kastni diskriminaciji v Indiji (2012/2909(RSP))

152

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. december 2012 |
| 2015/C 434/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o glasovanju v primeru sprostitve mesta polnopravnega člana odbora (razlaga člena 187(1) Poslovnika) (2012/2254(REG)) | 155 |
| | Četrtek, 13. december 2012 |
| 2015/C 434/20 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o spremembi členov 123 in 42 Poslovnika Evropskega parlamenta: pisne izjave in zakonodajne pobude (2011/2058(REG)) | 156 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 11. december 2012

2015/C 434/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o glasovanju v primeru sprostitve mesta polnopravnega člana odbora (razlaga člena 187(1) Poslovnika) (2012/2254(REG))

155

Četrtek, 13. december 2012

2015/C 434/20

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o spremembi členov 123 in 42 Poslovnika Evropskega parlamenta: pisne izjave in zakonodajne pobude (2011/2058(REG))

156

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 11. december 2012 |
| 2015/C 434/21 | P7_TA(2012)0466Makrofinančna pomoč Kirgiški republiki***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki | 160 |
| 2015/C 434/22 | P7_TA(2012)0467Program za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Evropske unije za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in o spremembah Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme | 165 |
| 2015/C 434/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD)) | 166 |
| 2015/C 434/24 | P7_TA(2012)0472Nadaljnja makrofinančna pomoč Gruziji ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji | 167 |
| 2015/C 434/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD)) | 171 |
| 2015/C 434/26 | P7_TA(2012)0474Uvedba enotnega patentnega varstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva | 172 |
| 2015/C 434/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS)) | 173 |
| 2015/C 434/28 | P7_TA(2012)0477Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani | 180 |
| 2015/C 434/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 181 |
| 2015/C 434/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 187 |
| 2015/C 434/31 | P7_TA(2012)0480Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani | 188 |
| 2015/C 434/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE)) | 190 |
| | Sreda, 12. december 2012 |
| 2015/C 434/33 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD)) | 191 |
| 2015/C 434/34 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o stališču Sveta o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 – vsi oddelki (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD)) | 192 |
| 2015/C 434/35 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna, motorna kolesa, Italija) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD)) | 196 |
| 2015/C 434/36 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/005 SE/Saab, Švedska) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD)) | 199 |
| 2015/C 434/37 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, Španija) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD)) | 201 |
| 2015/C 434/38 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/013 DK/Flextronics, Danska) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD)) | 204 |
| 2015/C 434/39 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD)) | 207 |
| 2015/C 434/40 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Avstrija) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD)) | 210 |
| 2015/C 434/41 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, Finska) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD)) | 213 |
| 2015/C 434/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o varnosti pred kriminalom (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD)) | 216 |
| 2015/C 434/43 | P7_TA(2012)0495Dodeljevanje slotov na evropskih letališčih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (prenovitev) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (Prenovitev) (
  1
  ) | 217 |
| 2015/C 434/44 | P7_TA(2012)0496Uvedba s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES | 245 |
| 2015/C 434/45 | P7_TA(2012)0497Evropski statistični program za obdobje 2013–2017 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 | 259 |
| 2015/C 434/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP)) | 260 |
| | Četrtek, 13. december 2012 |
| 2015/C 434/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) | 262 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. december 2012

2015/C 434/21

P7_TA(2012)0466Makrofinančna pomoč Kirgiški republiki***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki

160

2015/C 434/22

P7_TA(2012)0467Program za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Evropske unije za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in o spremembah Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

165

2015/C 434/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

166

2015/C 434/24

P7_TA(2012)0472Nadaljnja makrofinančna pomoč Gruziji ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

167

2015/C 434/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

171

2015/C 434/26

P7_TA(2012)0474Uvedba enotnega patentnega varstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva

172

2015/C 434/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

173

2015/C 434/28

P7_TA(2012)0477Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani

180

2015/C 434/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

181

2015/C 434/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

187

2015/C 434/31

P7_TA(2012)0480Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani

188

2015/C 434/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

190

Sreda, 12. december 2012

2015/C 434/33

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

191

2015/C 434/34

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o stališču Sveta o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 – vsi oddelki (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

192

2015/C 434/35

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna, motorna kolesa, Italija) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

196

2015/C 434/36

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/005 SE/Saab, Švedska) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

199

2015/C 434/37

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, Španija) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

201

2015/C 434/38

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/013 DK/Flextronics, Danska) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

204

2015/C 434/39

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

207

2015/C 434/40

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Avstrija) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

210

2015/C 434/41

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, Finska) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

213

2015/C 434/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o varnosti pred kriminalom (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

216

2015/C 434/43

P7_TA(2012)0495Dodeljevanje slotov na evropskih letališčih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (prenovitev) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (Prenovitev) (
  1
  )

1

217

2015/C 434/44

P7_TA(2012)0496Uvedba s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES

245

2015/C 434/45

P7_TA(2012)0497Evropski statistični program za obdobje 2013–2017 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017

259

2015/C 434/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

260

Četrtek, 13. december 2012

2015/C 434/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

262

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

23.12.2015

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2012–2013

Seje: 10. december–13. december 2012

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 77 E, 15.3.2013.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 11. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/2

---

P7_TA(2012)0468

Dokončanje enotnega digitalnega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (2012/2030(INI))

(2015/C 434/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akt za enotni trg II (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akt za enotni trg II (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju predloga z dne 4. junija 2012 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z dne 4. junija 2012 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu (COM(2012)0238),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2012 z naslovom Pregled stanja potrošniških trgov: Kje v Evropi so razmere za potrošnike najboljše – sedma izdaja točkovne tabele za potrošnike (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2012 z naslovom Pregled stanja potrošniških trgov: Kje v Evropi so razmere za potrošnike najboljše – sedma izdaja točkovne tabele za potrošnike (SWD(2012)0165),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o pregledu notranjega trga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o pregledu notranjega trga (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropska agenda za potrošnike – krepitev zaupanja in rasti (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropska agenda za potrošnike – krepitev zaupanja in rasti (COM(2012)0225),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. maja 2012 z naslovom „Poročilo o potrošniški politiki (julij 2010–december 2011)“ (SWD(2012)0132), ki je priložen sporočilu Evropska agenda za potrošnike – krepitev zaupanja in rasti (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. maja 2012 z naslovom „Poročilo o potrošniški politiki (julij 2010–december 2011)“ (SWD(2012)0132), ki je priložen sporočilu Evropska agenda za potrošnike – krepitev zaupanja in rasti (COM(2012)0225),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2012 z naslovom „Strategija za e-javna naročila“ (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2012 z naslovom „Strategija za e-javna naročila“ (COM(2012)0179),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 2012 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 2012 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope z dne 19. oktobra 2011 (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope z dne 19. oktobra 2011 (COM(2011)0665),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2011 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov – šesta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2011 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov – šesta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ (SEC(2011)1271),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (7),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. aprila 2011 z naslovom „Krepitev moči potrošnikov v EU“ (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. aprila 2011 z naslovom „Krepitev moči potrošnikov v EU“ (SEC(2011)0469),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2011 z naslovom Potrošniki doma na enotnem trgu, peta izdaja pregleda stanja razmer za potrošnike (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2011 z naslovom Potrošniki doma na enotnem trgu, peta izdaja pregleda stanja razmer za potrošnike (SEC(2011)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/45/EU z dne 13. julija 2010 o spremembah Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede pravil o izdajanju računov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/45/EU z dne 13. julija 2010 o spremembah Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede pravil o izdajanju računov (10),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije o Googlu (združene zadeve C-236/08 do C-238/08 z dne 23. marca 2010) in BergSpechte (zadeva C-278/08, sodba z dne 25. marca 2010), v katerih je kot standardni internetni potrošnik opredeljen normalno informiran in razmeroma pozoren uporabnik interneta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije o Googlu (združene zadeve C-236/08 do C-238/08 z dne 23. marca 2010) in BergSpechte (zadeva C-278/08, sodba z dne 25. marca 2010), v katerih je kot standardni internetni potrošnik opredeljen normalno informiran in razmeroma pozoren uporabnik interneta,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 o novi strategiji za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 o novi strategiji za enotni trg,

| — | ob upoštevanju analitskega poročila o odnosu podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov, ki ga je Komisija marca 2010 objavila v Flash Eurobarometru št. 282, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitskega poročila o odnosu podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov, ki ga je Komisija marca 2010 objavila v Flash Eurobarometru št. 282,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (COM(2009)0557),

| — | ob upoštevanju študije Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU (Ocena čezmejnega e-poslovanja v EU s skrivnimi nakupovalci), ki jo je za GD SANCO Evropske komisije izvedel inštitut YouGovPsychonomics in je bila objavljena 20. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU (Ocena čezmejnega e-poslovanja v EU s skrivnimi nakupovalci), ki jo je za GD SANCO Evropske komisije izvedel inštitut YouGovPsychonomics in je bila objavljena 20. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. septembra 2009 o nadaljnjem ukrepanju na področju maloprodajnih finančnih storitev v zvezi s pregledom stanja potrošniškega trga (SEC(2009)1251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. septembra 2009 o nadaljnjem ukrepanju na področju maloprodajnih finančnih storitev v zvezi s pregledom stanja potrošniškega trga (SEC(2009)1251),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (COM(2009)0346) in spremljajočega osnutka priporočila Evropske komisije (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (COM(2009)0346) in spremljajočega osnutka priporočila Evropske komisije (SEC(2009)0949),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda o varstvu potrošnikov (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda o varstvu potrošnikov (COM(2009)0330),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (COM(2009)0336),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. marca 2009 z naslovom „Poročilo o čezmejnem elektronskem poslovanju v EU“ (SEC(2009)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. marca 2009 z naslovom „Poročilo o čezmejnem elektronskem poslovanju v EU“ (SEC(2009)0283),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (17),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (18),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (19),

| — | ob upoštevanju člena 20(2) Direktive 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20(2) Direktive 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (20),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. marca 2006 o evropskem pogodbenem pravu in spremembi pravnega reda Skupnosti: pot naprej (21) in resolucije z dne 7. septembra 2006 o evropskem pogodbenem pravu (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. marca 2006 o evropskem pogodbenem pravu in spremembi pravnega reda Skupnosti: pot naprej (21) in resolucije z dne 7. septembra 2006 o evropskem pogodbenem pravu (22),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (COM(2006)0334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (COM(2006)0334),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (23),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (24),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 342 o krepitvi moči potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 342 o krepitvi moči potrošnikov,

| — | ob upoštevanju konvencije UNCITRAL o uporabi elektronskih komunikacij pri sklepanju mednarodnih pogodb iz leta 2005, vzorčnega zakona UNCITRAL o elektronskih podpisih iz leta 2001 in vzorčnega zakona UNCITRAL o elektronskem poslovanju iz leta 1996 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije UNCITRAL o uporabi elektronskih komunikacij pri sklepanju mednarodnih pogodb iz leta 2005, vzorčnega zakona UNCITRAL o elektronskih podpisih iz leta 2001 in vzorčnega zakona UNCITRAL o elektronskem poslovanju iz leta 1996 (25),

| — | ob upoštevanju prvega poročila o uporabi z dne 21. novembra 2003 o direktivi o elektronskem poslovanju (COM(2003)0702), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila o uporabi z dne 21. novembra 2003 o direktivi o elektronskem poslovanju (COM(2003)0702),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (26),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (27),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o določenih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o določenih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu (28),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (29),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v Pogodbi s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega člena 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja), člena 21 (nediskriminacija), člena 24 (otrokove pravice), člena 25 (pravice starejših), člena 26 (vključevanje invalidov) in člena 38 (varstvo potrošnikov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v Pogodbi s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega člena 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja), člena 21 (nediskriminacija), člena 24 (otrokove pravice), člena 25 (pravice starejših), člena 26 (vključevanje invalidov) in člena 38 (varstvo potrošnikov),

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“,

| — | ob upoštevanju člena 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je treba „zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da je treba „zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“,

| — | ob upoštevanju člena 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se „pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se „pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“,

| — | ob upoštevanju člena 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0341/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0341/2012),

| A. | ker je dokončanje enotnega digitalnega trga ključen dejavnik, ki bo pripomogel, da EU postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu; |
| --- | --- |

A.

ker je dokončanje enotnega digitalnega trga ključen dejavnik, ki bo pripomogel, da EU postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu;

| B. | ker so elektronsko poslovanje in spletne storitve gonilna sila interneta in ključne za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 glede notranjega trga ter koristni za državljane in podjetja s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo; |
| --- | --- |

B.

ker so elektronsko poslovanje in spletne storitve gonilna sila interneta in ključne za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 glede notranjega trga ter koristni za državljane in podjetja s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo;

| C. | ker mala in srednja podjetja (MSP) predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij in zagotavljajo 85 % zaposlitev ter so tako gonilna sila evropskega gospodarstva, katere glavna odgovornost je ustvarjanje bogastva, zaposlitev in rasti, pa tudi inovacije ter raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

C.

ker mala in srednja podjetja (MSP) predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij in zagotavljajo 85 % zaposlitev ter so tako gonilna sila evropskega gospodarstva, katere glavna odgovornost je ustvarjanje bogastva, zaposlitev in rasti, pa tudi inovacije ter raziskave in razvoj;

| D. | ker je elektronsko poslovanje postalo bistven del poslovanja ter pomembno gonilo potrošniške izbire, konkurence in tehnoloških inovacij, saj potrošniki in podjetja v vsakdanjem življenju vse manj razlikujejo med spletnim in nespletnim; |
| --- | --- |

D.

ker je elektronsko poslovanje postalo bistven del poslovanja ter pomembno gonilo potrošniške izbire, konkurence in tehnoloških inovacij, saj potrošniki in podjetja v vsakdanjem življenju vse manj razlikujejo med spletnim in nespletnim;

| E. | opozarja, da je enotni digitalni trg, na katerem je mogoč prost pretok storitev za 500 milijonov potrošnikov, bistven za konkurenčnost in gospodarsko rast, saj zagotavlja delovna mesta za visoko usposobljeno delovno silo in pospešuje konvergenco EU v gospodarstvo, ki bo temeljilo na znanju; |
| --- | --- |

E.

opozarja, da je enotni digitalni trg, na katerem je mogoč prost pretok storitev za 500 milijonov potrošnikov, bistven za konkurenčnost in gospodarsko rast, saj zagotavlja delovna mesta za visoko usposobljeno delovno silo in pospešuje konvergenco EU v gospodarstvo, ki bo temeljilo na znanju;

| F. | poudarja, da sta širokopasovno omrežje in internet pomembni gonili gospodarske rasti, družbe znanja, ustvarjanja delovnih mest, inovacij in evropske konkurenčnosti ter spodbujata spletno trgovino in spletne storitve; poudarja, da uporabniki in podjetja potrebujejo širokopasovni dostop, da bi lahko v celoti izkoristili internet; |
| --- | --- |

F.

poudarja, da sta širokopasovno omrežje in internet pomembni gonili gospodarske rasti, družbe znanja, ustvarjanja delovnih mest, inovacij in evropske konkurenčnosti ter spodbujata spletno trgovino in spletne storitve; poudarja, da uporabniki in podjetja potrebujejo širokopasovni dostop, da bi lahko v celoti izkoristili internet;

| G. | poudarja pomembnost storitve „vse na enem mestu“ za DDV, da bi MSP olajšali čezmejno e-trgovino ter spodbudili elektronsko izdajanje računov; vendar poudarja, da je take storitve mogoče vzpostaviti le v okviru obstoječih institucij, brez povečanja obremenitve davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

G.

poudarja pomembnost storitve „vse na enem mestu“ za DDV, da bi MSP olajšali čezmejno e-trgovino ter spodbudili elektronsko izdajanje računov; vendar poudarja, da je take storitve mogoče vzpostaviti le v okviru obstoječih institucij, brez povečanja obremenitve davkoplačevalcev;

| H. | ker so podjetja z razvitim internetnim poslovanjem napredovala dosti bolj kot druga in ker je v trenutni gospodarski in finančni krizi ustvarjanje zaposlitev dejansko odvisno od MSP, je treba nujno odpraviti ovire za spletno trgovino, da bi lahko izkoristili vse njene prednosti; |
| --- | --- |

H.

ker so podjetja z razvitim internetnim poslovanjem napredovala dosti bolj kot druga in ker je v trenutni gospodarski in finančni krizi ustvarjanje zaposlitev dejansko odvisno od MSP, je treba nujno odpraviti ovire za spletno trgovino, da bi lahko izkoristili vse njene prednosti;

| I. | ker morajo biti spletni trgi čim bolj prožni, da bi ustvarili boljše poslovne in razvojne priložnosti v tem sektorju; |
| --- | --- |

I.

ker morajo biti spletni trgi čim bolj prožni, da bi ustvarili boljše poslovne in razvojne priložnosti v tem sektorju;

| J. | ker elektronsko poslovanje pomembno dopolnjuje nespletno poslovanje, zagotavlja malim podjetjem priložnosti za rast in nudi boljši dostop do blaga in storitev, tudi na odmaknjenih območjih in podeželju ter invalidom in gibalno oviranim osebam; |
| --- | --- |

J.

ker elektronsko poslovanje pomembno dopolnjuje nespletno poslovanje, zagotavlja malim podjetjem priložnosti za rast in nudi boljši dostop do blaga in storitev, tudi na odmaknjenih območjih in podeželju ter invalidom in gibalno oviranim osebam;

| K. | ker je bil delež interneta v zadnjih petih letih v nekaterih državah G-8 pri gospodarski rasti 20-odstoten, pri ustvarjanju delovnih mest pa 25-odstoten; |
| --- | --- |

K.

ker je bil delež interneta v zadnjih petih letih v nekaterih državah G-8 pri gospodarski rasti 20-odstoten, pri ustvarjanju delovnih mest pa 25-odstoten;

| L. | ker je zahvaljujoč internetu in elektronskemu poslovanju koristi globalizacije mogoče enakomerneje porazdeliti med potrošnike ter MSP; |
| --- | --- |

L.

ker je zahvaljujoč internetu in elektronskemu poslovanju koristi globalizacije mogoče enakomerneje porazdeliti med potrošnike ter MSP;

| M. | ker bi bila uresničitev učinkovitega delovanja notranjega trga velik korak k izpolnitvi ciljev lizbonske strategije, namreč povečevanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, da bodo služili 500 milijonom potrošnikov v EU; |
| --- | --- |

M.

ker bi bila uresničitev učinkovitega delovanja notranjega trga velik korak k izpolnitvi ciljev lizbonske strategije, namreč povečevanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, da bodo služili 500 milijonom potrošnikov v EU;

| N. | ker enotni digitalni trg nudi potrošnikom, zlasti tistim, ki živijo na slabše dostopnih, oddaljenih ali odročnih območjih, kot tudi gibalno oviranim, ki sicer ne bi imeli dostopa do široke ponudbe dobrin, širšo ponudbo s konkurenčnejšimi cenami, ker internet omogoča začetek dejavnosti novih podjetij, zlasti MSP, obstoječim podjetjem pa, da dosegajo napredek z izkoriščanjem novih tržnih niš; |
| --- | --- |

N.

ker enotni digitalni trg nudi potrošnikom, zlasti tistim, ki živijo na slabše dostopnih, oddaljenih ali odročnih območjih, kot tudi gibalno oviranim, ki sicer ne bi imeli dostopa do široke ponudbe dobrin, širšo ponudbo s konkurenčnejšimi cenami, ker internet omogoča začetek dejavnosti novih podjetij, zlasti MSP, obstoječim podjetjem pa, da dosegajo napredek z izkoriščanjem novih tržnih niš;

| O. | ker je v Evropi 75 milijonov invalidov in bi morali tudi oni imeti neoviran dostop do notranjega trga, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izzivom digitalnih vmesnikov za slabovidne ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker je v Evropi 75 milijonov invalidov in bi morali tudi oni imeti neoviran dostop do notranjega trga, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izzivom digitalnih vmesnikov za slabovidne ljudi;

| P. | ker sta internet in tehnologija orodji, ki omogočata internacionalizacijo MSP in njihovo večjo vključenost v mednarodne trge in trgovino; poziva k integriranemu evropskem trgu za kartična, spletna in mobilna plačila; hkrati poziva k izboljšanju okvira za elektronsko izdajanje računov; pri obeh točkah poudarja pomen medobratovalnosti in odprtih standardov, s čimer se omogočata čim večji tržni potencial in konkurenčnost; |
| --- | --- |

P.

ker sta internet in tehnologija orodji, ki omogočata internacionalizacijo MSP in njihovo večjo vključenost v mednarodne trge in trgovino; poziva k integriranemu evropskem trgu za kartična, spletna in mobilna plačila; hkrati poziva k izboljšanju okvira za elektronsko izdajanje računov; pri obeh točkah poudarja pomen medobratovalnosti in odprtih standardov, s čimer se omogočata čim večji tržni potencial in konkurenčnost;

| Q. | ker elektronsko poslovanje potrošnikom zagotavlja nižje cene in širšo ponudbo ter možnosti nakupovanja od doma; ker je to koristno zlasti za invalidne potrošnike in potrošnike na podeželju ali odmaknjenih območjih; |
| --- | --- |

Q.

ker elektronsko poslovanje potrošnikom zagotavlja nižje cene in širšo ponudbo ter možnosti nakupovanja od doma; ker je to koristno zlasti za invalidne potrošnike in potrošnike na podeželju ali odmaknjenih območjih;

| R. | ker je dobro delujoče digitalno gospodarstvo nujno za dobro delujoče gospodarstvo EU; ker prost pretok digitalnih storitev danes zelo ovirajo razdrobljena pravila na nacionalni ravni, zaradi česar se podjetja pri čezmejni prodaji v EU soočajo s številnimi ovirami, predvsem zaradi različnih pravil na ravni držav članic na področjih, kot so varstvo potrošnikov, DDV, predpisi za posamezne proizvode in plačilne transakcije; ker je treba institucije EU pozvati, naj okrepijo svojo zavezo, da bodo do leta 2015 odstranile glavne regulativne ovire za čezmejne spletne transakcije, Komisijo pa pozvati, naj še naprej predlaga ciljno usmerjene zakonodajne ukrepe za odpravljanje največjih ovir; |
| --- | --- |

R.

ker je dobro delujoče digitalno gospodarstvo nujno za dobro delujoče gospodarstvo EU; ker prost pretok digitalnih storitev danes zelo ovirajo razdrobljena pravila na nacionalni ravni, zaradi česar se podjetja pri čezmejni prodaji v EU soočajo s številnimi ovirami, predvsem zaradi različnih pravil na ravni držav članic na področjih, kot so varstvo potrošnikov, DDV, predpisi za posamezne proizvode in plačilne transakcije; ker je treba institucije EU pozvati, naj okrepijo svojo zavezo, da bodo do leta 2015 odstranile glavne regulativne ovire za čezmejne spletne transakcije, Komisijo pa pozvati, naj še naprej predlaga ciljno usmerjene zakonodajne ukrepe za odpravljanje največjih ovir;

| S. | ker elektronsko poslovanje potrošnikom omogoča, da imajo korist od nižjih cen in širše ponudbe, vendar je trenutno 60 % spletnih strani neprimernih za čezmejne spletne nakupovalce, zaupanje potrošnikov in podjetnikov v digitalno okolje pa ostaja majhno; |
| --- | --- |

S.

ker elektronsko poslovanje potrošnikom omogoča, da imajo korist od nižjih cen in širše ponudbe, vendar je trenutno 60 % spletnih strani neprimernih za čezmejne spletne nakupovalce, zaupanje potrošnikov in podjetnikov v digitalno okolje pa ostaja majhno;

| T. | ker bi bilo treba povečati dostop do zanesljivih informacij in preglednost, s čimer bi se potrošnikom omogočilo, da poleg cen primerjajo tudi kakovost in trajnost blaga in storitev na spletu; |
| --- | --- |

T.

ker bi bilo treba povečati dostop do zanesljivih informacij in preglednost, s čimer bi se potrošnikom omogočilo, da poleg cen primerjajo tudi kakovost in trajnost blaga in storitev na spletu;

| U. | ker razdrobljenost digitalnega trga EU ogroža pravice, ki jih zagotavlja pravni red Evropske unije, saj so potrošniki in podjetja v čezmejnem elektronskem poslovanju zaradi številnih pravnih določb z različnimi zahtevami deležni majhne pravne varnosti, ta okoliščina pa ne omogoča gospodarskim subjektom, organom ali potrošnikom, da bi imeli koristi od jasnih in izvedljivih pravil; |
| --- | --- |

U.

ker razdrobljenost digitalnega trga EU ogroža pravice, ki jih zagotavlja pravni red Evropske unije, saj so potrošniki in podjetja v čezmejnem elektronskem poslovanju zaradi številnih pravnih določb z različnimi zahtevami deležni majhne pravne varnosti, ta okoliščina pa ne omogoča gospodarskim subjektom, organom ali potrošnikom, da bi imeli koristi od jasnih in izvedljivih pravil;

| V. | ker se večina sporov dejansko reši zunajsodno in so roki za alternativno reševanje sporov lahko prekratki, je potreben učinkovit sistem spletnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

V.

ker se večina sporov dejansko reši zunajsodno in so roki za alternativno reševanje sporov lahko prekratki, je potreben učinkovit sistem spletnega reševanja sporov;

| W. | ker je nujno preseči pravno razdrobljenost, ki je trenutno prisotna na številnih področjih, da bi dokončno oblikovali in dejansko uresničili enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

W.

ker je nujno preseči pravno razdrobljenost, ki je trenutno prisotna na številnih področjih, da bi dokončno oblikovali in dejansko uresničili enotni digitalni trg;

| X. | ker elektronsko poslovanje in spletne storitve spodbujajo razvoj trajnostnega enotnega trga z uporabo nizkoogljične in okolju prijazne tehnologije, standardov, oznak, proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

X.

ker elektronsko poslovanje in spletne storitve spodbujajo razvoj trajnostnega enotnega trga z uporabo nizkoogljične in okolju prijazne tehnologije, standardov, oznak, proizvodov in storitev;

Enotni digitalni trg za rast in zaposlovanje

| 1. | poudarja, da je v času gospodarske in finančne krize nujno sprejeti ukrepe za spodbuditev rasti in ustvarjanje zaposlitev ter da bi bilo dokončno oblikovanje enotnega digitalnega trga ključen korak naprej pri doseganju tega cilja; zato poziva Komisijo, naj udejanji svoj načrt za uveljavitev in dokončanje enotnega digitalnega trga; poudarja, da lahko podjetja in državljani najlažje izkoristijo prednosti enotnega trga prek enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je v času gospodarske in finančne krize nujno sprejeti ukrepe za spodbuditev rasti in ustvarjanje zaposlitev ter da bi bilo dokončno oblikovanje enotnega digitalnega trga ključen korak naprej pri doseganju tega cilja; zato poziva Komisijo, naj udejanji svoj načrt za uveljavitev in dokončanje enotnega digitalnega trga; poudarja, da lahko podjetja in državljani najlažje izkoristijo prednosti enotnega trga prek enotnega digitalnega trga;

| 2. | pozdravlja novo sporočilo Komisije o elektronskem poslovanju in spletnih storitvah, ki je bilo objavljeno 11. januarja 2012 in katerega cilj je razviti skladen okvir za elektronsko poslovanje s krepitvijo zaupanja in širitvijo elektronskega poslovanja in spletnih storitev na poslovanje med podjetji (B2B), med podjetji in potrošniki (B2C), med potrošniki (C2C) in med vladnimi organizacijami (G2G); poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 poroča o napredku 16 glavnih ukrepov, določenih na petih prednostnih področjih iz sporočila; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja novo sporočilo Komisije o elektronskem poslovanju in spletnih storitvah, ki je bilo objavljeno 11. januarja 2012 in katerega cilj je razviti skladen okvir za elektronsko poslovanje s krepitvijo zaupanja in širitvijo elektronskega poslovanja in spletnih storitev na poslovanje med podjetji (B2B), med podjetji in potrošniki (B2C), med potrošniki (C2C) in med vladnimi organizacijami (G2G); poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 poroča o napredku 16 glavnih ukrepov, določenih na petih prednostnih področjih iz sporočila;

| 3. | pozdravlja novo sporočilo Komisije o aktu za enotni trg II, ki vključuje glavne ukrepe, s katerimi se podpira razvoj evropskega digitalnega gospodarstva; poudarja, da je treba v celoti izkoristiti prednosti enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja novo sporočilo Komisije o aktu za enotni trg II, ki vključuje glavne ukrepe, s katerimi se podpira razvoj evropskega digitalnega gospodarstva; poudarja, da je treba v celoti izkoristiti prednosti enotnega digitalnega trga;

| 4. | poziva Komisijo, naj udejanji, razvije in učinkovito dokonča svoj akcijski načrt za olajšanje čezmejnega dostopa do spletnih proizvodov in vsebin ter v ta namen pripravi program za izvedbo časovnega načrta, ki bo zagotovil razvoj enotnega digitalnega trga in spodbujanje dolgoročne rasti, konkurenčnosti in ustvarjanja zaposlitev, hkrati pa pripravil evropsko gospodarstvo na izzive današnjega svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj udejanji, razvije in učinkovito dokonča svoj akcijski načrt za olajšanje čezmejnega dostopa do spletnih proizvodov in vsebin ter v ta namen pripravi program za izvedbo časovnega načrta, ki bo zagotovil razvoj enotnega digitalnega trga in spodbujanje dolgoročne rasti, konkurenčnosti in ustvarjanja zaposlitev, hkrati pa pripravil evropsko gospodarstvo na izzive današnjega svetovnega gospodarstva;

| 5. | poudarja, da sta razdrobljenost in pomanjkljiva pravna varnost poglavitna razloga za skrb na enotnem digitalnem trgu ter da je treba ukrepati zaradi nedoslednega izvajanja predpisov v državah članicah, da bi se povečala izbira za potrošnike; meni, da do razdrobljenosti pride, ker države članice slabo ali pozno izvedejo prenos direktiv, institucije EU pa bi morale nad tem izvajati strožji nadzor; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da sta razdrobljenost in pomanjkljiva pravna varnost poglavitna razloga za skrb na enotnem digitalnem trgu ter da je treba ukrepati zaradi nedoslednega izvajanja predpisov v državah članicah, da bi se povečala izbira za potrošnike; meni, da do razdrobljenosti pride, ker države članice slabo ali pozno izvedejo prenos direktiv, institucije EU pa bi morale nad tem izvajati strožji nadzor;

| 6. | poudarja, da bi bilo treba za vso novo zadevno zakonodajo o enotnem trgu izvesti preizkus digitalnega enotnega trga; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi lahko tak preizkus izvedla pri oceni učinka, s čimer bi zagotovila, da nova zakonodaja ne bo oteževala razvoja enotnega digitalnega trga ali dodatno ovirala ali drobila spletno in običajno poslovanje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi bilo treba za vso novo zadevno zakonodajo o enotnem trgu izvesti preizkus digitalnega enotnega trga; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi lahko tak preizkus izvedla pri oceni učinka, s čimer bi zagotovila, da nova zakonodaja ne bo oteževala razvoja enotnega digitalnega trga ali dodatno ovirala ali drobila spletno in običajno poslovanje;

| 7. | pozdravlja, da je Komisija napovedala novo obvestilo in akcijski program, ter v zvezi s tem opozarja, da morajo v skladu z direktivo o elektronskem poslovanju ponudniki storitev informacijske družbe v nekaterih okoliščinah ravnati tako, da preprečijo ali ustavijo nezakonite dejavnosti na spletu; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja, da je Komisija napovedala novo obvestilo in akcijski program, ter v zvezi s tem opozarja, da morajo v skladu z direktivo o elektronskem poslovanju ponudniki storitev informacijske družbe v nekaterih okoliščinah ravnati tako, da preprečijo ali ustavijo nezakonite dejavnosti na spletu;

| 8. | se strinja s Komisijo, da sedanjega pravnega okvira, ki ga določa direktiva o e-trgovanju, ni treba revidirati; vendar poudarja, da je za izvajanje postopkov obveščanja in ukrepanja v primeru nezakonitih vsebin potrebna dodatna pojasnitev; |
| --- | --- |

8.

se strinja s Komisijo, da sedanjega pravnega okvira, ki ga določa direktiva o e-trgovanju, ni treba revidirati; vendar poudarja, da je za izvajanje postopkov obveščanja in ukrepanja v primeru nezakonitih vsebin potrebna dodatna pojasnitev;

| 9. | poudarja, da je treba posodobiti in olajšati postopke priznavanja poklicnih kvalifikacij ter razširiti samodejno priznavanje na poklice, ki trenutno niso pokriti, zlasti nove poklice, potrebne v zeleni in digitalni industriji; ugotavlja, da bo to olajšalo mobilnost visoko kvalificiranih delavcev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba posodobiti in olajšati postopke priznavanja poklicnih kvalifikacij ter razširiti samodejno priznavanje na poklice, ki trenutno niso pokriti, zlasti nove poklice, potrebne v zeleni in digitalni industriji; ugotavlja, da bo to olajšalo mobilnost visoko kvalificiranih delavcev;

| 10. | poudarja, kako pomemben je razvoj evropske strategije za računalništvo v oblaku zaradi njenega potenciala za konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poudarja, da je računalništvo v oblaku zaradi zelo nizkih vstopnih stroškov in potrebne infrastrukture priložnost za evropsko industrijo informacijske tehnologije in predvsem za MSP, da se razvijejo in prevzamejo vodilni položaj na področjih, kot so zunanje izvajanje, nove digitalne storitve in podatkovna središča; |
| --- | --- |

10.

poudarja, kako pomemben je razvoj evropske strategije za računalništvo v oblaku zaradi njenega potenciala za konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poudarja, da je računalništvo v oblaku zaradi zelo nizkih vstopnih stroškov in potrebne infrastrukture priložnost za evropsko industrijo informacijske tehnologije in predvsem za MSP, da se razvijejo in prevzamejo vodilni položaj na področjih, kot so zunanje izvajanje, nove digitalne storitve in podatkovna središča;

| 11. | ugotavlja, kako pomembna je vez med direktivo o elektronskem poslovanju in informacijskim sistemom za notranji trg; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, kako pomembna je vez med direktivo o elektronskem poslovanju in informacijskim sistemom za notranji trg;

Mala in srednja podjetja

| 12. | poudarja, da so MSP glavni steber evropskega gospodarstva, zato je treba nujno oblikovati akcijski načrt za njihovo vključitev v enotni digitalni trg; poudarja tudi, da vsa evropska MSP nujno potrebujejo širokopasoven dostop; poudarja, da bi izkoriščanje možnosti, ki jih digitalno gospodarstvo in enotni digitalni trg ponujata z inovacijami in pametno uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), močno pomagalo MSP pri izhodu iz krize ter ustvarjanju rasti in zaposlitev; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so MSP glavni steber evropskega gospodarstva, zato je treba nujno oblikovati akcijski načrt za njihovo vključitev v enotni digitalni trg; poudarja tudi, da vsa evropska MSP nujno potrebujejo širokopasoven dostop; poudarja, da bi izkoriščanje možnosti, ki jih digitalno gospodarstvo in enotni digitalni trg ponujata z inovacijami in pametno uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), močno pomagalo MSP pri izhodu iz krize ter ustvarjanju rasti in zaposlitev;

| 13. | podpira odločenost Komisije, da za premostitev digitalnega razkoraka okrepi in olajša razvoj infrastrukture IKT; opozarja, da je imel razvoj infrastrukture IKT pozitiven vpliv na socialno kohezijo, gospodarsko rast in konkurenčnost v Evropski uniji in na komunikacije, ustvarjalnost in dostop državljanov do izobraževanja in informacij; pozdravlja pobude v okviru programov za regionalni razvoj in razvoj podeželja, pa tudi Evropske investicijske banke, za boljšo dostopnost podeželskih območij do infrastrukture IKT; |
| --- | --- |

13.

podpira odločenost Komisije, da za premostitev digitalnega razkoraka okrepi in olajša razvoj infrastrukture IKT; opozarja, da je imel razvoj infrastrukture IKT pozitiven vpliv na socialno kohezijo, gospodarsko rast in konkurenčnost v Evropski uniji in na komunikacije, ustvarjalnost in dostop državljanov do izobraževanja in informacij; pozdravlja pobude v okviru programov za regionalni razvoj in razvoj podeželja, pa tudi Evropske investicijske banke, za boljšo dostopnost podeželskih območij do infrastrukture IKT;

| 14. | poudarja, da bi bilo odpravljanje preostalih pravnih ovir za elektronsko poslovanje in zagotavljanje potrebnih informacij, znanja in orodij podjetjem, da bi lažje in učinkoviteje razvijala svoje spletno poslovanje, ključno pri doseganju cilja ustvarjanja rasti in zaposlitev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi bilo odpravljanje preostalih pravnih ovir za elektronsko poslovanje in zagotavljanje potrebnih informacij, znanja in orodij podjetjem, da bi lažje in učinkoviteje razvijala svoje spletno poslovanje, ključno pri doseganju cilja ustvarjanja rasti in zaposlitev;

| 15. | poudarja, da so za uresničitev polno delujočega enotnega digitalnega trga potrebna usklajena prizadevanja, da bi imeli vsi državljani, ne glede na starost, kraj prebivanja, izobrazbo ali spol, dostop do interneta in potrebna znanja za njegovo uporabo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so za uresničitev polno delujočega enotnega digitalnega trga potrebna usklajena prizadevanja, da bi imeli vsi državljani, ne glede na starost, kraj prebivanja, izobrazbo ali spol, dostop do interneta in potrebna znanja za njegovo uporabo;

| 16. | vztraja, da je digitalna pismenost ključnega pomena za razvoj konkurenčnega enotnega digitalnega trga ter da bi vsi državljani EU morali imeti ustrezno digitalno znanje; poudarja, da je bistveno do leta 2015 za polovico zmanjšati primanjkljaje v digitalni pismenosti in znanju; |
| --- | --- |

16.

vztraja, da je digitalna pismenost ključnega pomena za razvoj konkurenčnega enotnega digitalnega trga ter da bi vsi državljani EU morali imeti ustrezno digitalno znanje; poudarja, da je bistveno do leta 2015 za polovico zmanjšati primanjkljaje v digitalni pismenosti in znanju;

| 17. | skladno s tem Komisijo in države članice poziva, naj razvijejo akcijski načrt, ki bo temeljil na spodbujanju vključevanja MSP v digitalne vrednostne verige z izvajanjem ukrepov in pobud, ki spodbujajo pametno uporabo IKT za inovacije in konkurenčnost ter razvoj e-veščin, hkrati pa dajo na voljo več informacij o prednostih in zmožnostih internetnega gospodarstva, na primer prek Evropske mreže za podporo e-poslovanja (eBSN), pri tem pa med drugim zagotovijo tudi finančno podporo inovativnim MSP; |
| --- | --- |

17.

skladno s tem Komisijo in države članice poziva, naj razvijejo akcijski načrt, ki bo temeljil na spodbujanju vključevanja MSP v digitalne vrednostne verige z izvajanjem ukrepov in pobud, ki spodbujajo pametno uporabo IKT za inovacije in konkurenčnost ter razvoj e-veščin, hkrati pa dajo na voljo več informacij o prednostih in zmožnostih internetnega gospodarstva, na primer prek Evropske mreže za podporo e-poslovanja (eBSN), pri tem pa med drugim zagotovijo tudi finančno podporo inovativnim MSP;

| 18. | poudarja, da je treba razviti strategijo, ki bo okrepila digitalno podjetništvo v Evropi, spodbujati usposabljanje za spletne trgovce in podpirati razvojne programe MSP s poudarkom na inovativnih in dinamičnih MSP iz vseh sektorjev, da bi zagotovili visok potencial rasti in inovacije ter ustvarili nova delovna mesta v Evropi, hkrati pa okrepili zaupanje potrošnikov in razvili nove nišne trge za MSP, ki jih sicer ne bi bilo; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba razviti strategijo, ki bo okrepila digitalno podjetništvo v Evropi, spodbujati usposabljanje za spletne trgovce in podpirati razvojne programe MSP s poudarkom na inovativnih in dinamičnih MSP iz vseh sektorjev, da bi zagotovili visok potencial rasti in inovacije ter ustvarili nova delovna mesta v Evropi, hkrati pa okrepili zaupanje potrošnikov in razvili nove nišne trge za MSP, ki jih sicer ne bi bilo;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo obstoječo zakonodajo, da bi odpravili ovire, ki zavirajo rast MSP, kot so visoki stroški vstopa na trg, stroški osveščanja o blagovnih znamkah v več državah ter omejitve sistemov informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo obstoječo zakonodajo, da bi odpravili ovire, ki zavirajo rast MSP, kot so visoki stroški vstopa na trg, stroški osveščanja o blagovnih znamkah v več državah ter omejitve sistemov informacijske tehnologije;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe za nudenje finančne pomoči inovativnim MSP s sedanjimi programi, na primer s programom za konkurenčnost in inovacije (CIP), novim programom za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) ter programom za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“, ali z uvedbo posebnih programov, pa tudi s predlagano uredbo o skladih tveganega kapitala; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe za nudenje finančne pomoči inovativnim MSP s sedanjimi programi, na primer s programom za konkurenčnost in inovacije (CIP), novim programom za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) ter programom za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“, ali z uvedbo posebnih programov, pa tudi s predlagano uredbo o skladih tveganega kapitala;

| 21. | meni, da je za razvoj enotnega digitalnega trga poleg doslednega uvajanja IKT bistvenega pomena spodbujanje odličnosti v raziskavah IKT ter javnih in zasebnih naložb v visoko tvegane skupne raziskave in inovacije na tem področju; poudarja, da bi morala biti Evropa v samem vrhu pri razvoju internetnih tehnologij in standardov; predlaga, naj se v okviru prihajajoče finančne perspektive in programa Obzorje 2020 znatno poveča proračun EU za raziskave IKT; |
| --- | --- |

21.

meni, da je za razvoj enotnega digitalnega trga poleg doslednega uvajanja IKT bistvenega pomena spodbujanje odličnosti v raziskavah IKT ter javnih in zasebnih naložb v visoko tvegane skupne raziskave in inovacije na tem področju; poudarja, da bi morala biti Evropa v samem vrhu pri razvoju internetnih tehnologij in standardov; predlaga, naj se v okviru prihajajoče finančne perspektive in programa Obzorje 2020 znatno poveča proračun EU za raziskave IKT;

Odpravljanje preostalih ovir za enotni digitalni trg

| 22. | podira možnost sodelovanja z raziskovalnimi centri; pozdravlja načrte Komisije za spodbujanje javnih in zasebnih naložb v vseevropska telekomunikacijska omrežja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in poudarja pomen trajne uvedbe vseevropskega digitalnega omrežja na področju storitev za gospodarsko rast in konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

22.

podira možnost sodelovanja z raziskovalnimi centri; pozdravlja načrte Komisije za spodbujanje javnih in zasebnih naložb v vseevropska telekomunikacijska omrežja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in poudarja pomen trajne uvedbe vseevropskega digitalnega omrežja na področju storitev za gospodarsko rast in konkurenčnost EU;

| 23. | meni, da je hitra širitev ultrahitrih širokopasovnih omrežij bistvena za svetovno konkurenčnost Evrope, razvoj evropske produktivnosti ter za nastajanje novih in malih podjetij, ki so lahko vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih; |
| --- | --- |

23.

meni, da je hitra širitev ultrahitrih širokopasovnih omrežij bistvena za svetovno konkurenčnost Evrope, razvoj evropske produktivnosti ter za nastajanje novih in malih podjetij, ki so lahko vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih;

| 24. | poziva k sprejetju posebnih ukrepov, da bi MSP lahko v celoti izrabila potencial širokopasovnega omrežja na področju e-trgovine in e-naročanja; poziva Komisijo, naj podpre pobude držav članic za razvoj e-veščin v MSP in spodbuja inovativne internetne poslovne modele s programom za konkurenčnost in inovacije ter njegovim prihodnjim naslednikom, programom za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME); |
| --- | --- |

24.

poziva k sprejetju posebnih ukrepov, da bi MSP lahko v celoti izrabila potencial širokopasovnega omrežja na področju e-trgovine in e-naročanja; poziva Komisijo, naj podpre pobude držav članic za razvoj e-veščin v MSP in spodbuja inovativne internetne poslovne modele s programom za konkurenčnost in inovacije ter njegovim prihodnjim naslednikom, programom za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME);

| 25. | poziva Komisijo, naj opredeli ovire za storitve čezmejne dostave in sprejme ustrezne ukrepe za njihovo odpravo, pri tem pa upošteva ugotovitve nove študije, ki je bila izvedena tako, da bo podjetjem in potrošnikom omogočala, da bodo v celoti izkoristili enotni digitalni trg; poudarja, da sta svobodna in poštena konkurenca najboljša spodbuda za dejavnike, kot so dostopnost, zanesljivost, hitra dostava, prijazne storitve, učinkovit in pregleden sistem vračil ter primerne cene za storitve čezmejne dostave, da se ne bi zavirala čezmejna trgovina in da bi se povečalo zaupanje potrošnikov; poudarja, da storitve čezmejne dostave ne bi smele temeljiti samo na fizičnih mejah, ampak bi morale, če je mogoče, upoštevati tudi oddaljenost od potrošnika; meni, da je bistvenega pomena zagotoviti inovativne oblike dostave, ki bodo omogočale večjo prožnost glede izbire časa ali mesta prejema ali možnega mesta prevzema brez dodatnih stroškov; meni, da je bistveno upoštevati ukrepe, ki zagotavljajo zmerne cene dostave na oddaljenih ali odročnih območjih; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj opredeli ovire za storitve čezmejne dostave in sprejme ustrezne ukrepe za njihovo odpravo, pri tem pa upošteva ugotovitve nove študije, ki je bila izvedena tako, da bo podjetjem in potrošnikom omogočala, da bodo v celoti izkoristili enotni digitalni trg; poudarja, da sta svobodna in poštena konkurenca najboljša spodbuda za dejavnike, kot so dostopnost, zanesljivost, hitra dostava, prijazne storitve, učinkovit in pregleden sistem vračil ter primerne cene za storitve čezmejne dostave, da se ne bi zavirala čezmejna trgovina in da bi se povečalo zaupanje potrošnikov; poudarja, da storitve čezmejne dostave ne bi smele temeljiti samo na fizičnih mejah, ampak bi morale, če je mogoče, upoštevati tudi oddaljenost od potrošnika; meni, da je bistvenega pomena zagotoviti inovativne oblike dostave, ki bodo omogočale večjo prožnost glede izbire časa ali mesta prejema ali možnega mesta prevzema brez dodatnih stroškov; meni, da je bistveno upoštevati ukrepe, ki zagotavljajo zmerne cene dostave na oddaljenih ali odročnih območjih;

| 26. | opozarja, da je potreben celovit politični pristop pri dokončnem oblikovanju enotnega trga prevoznih storitev, ki bo zajemal vse načine prevoza (tudi kabotažo v cestnem prometu, železniški prevoz blaga itd.), in pri okoljski zakonodaji, da bi preprečili neučinkovitost v dobavni verigi ali nepotrebne višje stroške za prodajalce na daljavo in stranke pri elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je potreben celovit politični pristop pri dokončnem oblikovanju enotnega trga prevoznih storitev, ki bo zajemal vse načine prevoza (tudi kabotažo v cestnem prometu, železniški prevoz blaga itd.), in pri okoljski zakonodaji, da bi preprečili neučinkovitost v dobavni verigi ali nepotrebne višje stroške za prodajalce na daljavo in stranke pri elektronskem poslovanju;

| 27. | poziva države članice in Komisijo, naj zmanjšajo upravna bremena tako, da omogočijo uporabo sistema bodisi države prodajalca bodisi države kupca, s čimer bi se izognili dvojnim postopkom in zmedi glede tega, katera pravila se uporabljajo za spletne prodajalce in kupce; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice in Komisijo, naj zmanjšajo upravna bremena tako, da omogočijo uporabo sistema bodisi države prodajalca bodisi države kupca, s čimer bi se izognili dvojnim postopkom in zmedi glede tega, katera pravila se uporabljajo za spletne prodajalce in kupce;

| 28. | poziva Komisijo, naj poišče rešitve za težave MSP pri obravnavi vračil in infrastrukture pomorskega prometa ter zniža stroške, ki nastanejo pri čezmejnem reševanju pritožb in sporov; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj poišče rešitve za težave MSP pri obravnavi vračil in infrastrukture pomorskega prometa ter zniža stroške, ki nastanejo pri čezmejnem reševanju pritožb in sporov;

| 29. | poudarja, da je mogoče vsebino spletnih mest precej enostavno v grobem strojno prevesti, zato je dodatna prednost digitalnega sveta, da lahko pomaga premostiti jezikovne ovire na enotnem trgu; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je mogoče vsebino spletnih mest precej enostavno v grobem strojno prevesti, zato je dodatna prednost digitalnega sveta, da lahko pomaga premostiti jezikovne ovire na enotnem trgu;

| 30. | poudarja, da je v skladu z zadnjim pregledom stanja potrošniških trgov za potrošnike najbolj pomembno, da je dostava učinkovita, da prejmejo boljše povratne informacije o njej ter da proizvode prejmejo pravočasno; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je v skladu z zadnjim pregledom stanja potrošniških trgov za potrošnike najbolj pomembno, da je dostava učinkovita, da prejmejo boljše povratne informacije o njej ter da proizvode prejmejo pravočasno;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnosti za poenostavitev in standardizacijo predpisov o DDV za čezmejne spletne transakcije; poudarja, da sedanji evropski pravni okvir za DDV ovira razvoj novih digitalnih storitev in da bi spodbujanje podjetij pri razvoju in ponudbi novih vseevropskih spletnih storitev moralo biti prednostna naloga pri pregledu predpisov o DDV; meni, da bi morala za digitalno distribucijo kulturnih, novinarskih ali ustvarjalnih vsebin veljati ista stopnja DDV kot za enake proizvode v fizični obliki ali ki se ne prodajajo na spletu, da bi preprečili izkrivljanje trga; poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo priložnost, ki jo bodo prinesle spremembe predpisov o DDV leta 2015, ter vsaj za MSP vzpostavijo in razširijo koncept enotne evropske kontaktne točke za elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnosti za poenostavitev in standardizacijo predpisov o DDV za čezmejne spletne transakcije; poudarja, da sedanji evropski pravni okvir za DDV ovira razvoj novih digitalnih storitev in da bi spodbujanje podjetij pri razvoju in ponudbi novih vseevropskih spletnih storitev moralo biti prednostna naloga pri pregledu predpisov o DDV; meni, da bi morala za digitalno distribucijo kulturnih, novinarskih ali ustvarjalnih vsebin veljati ista stopnja DDV kot za enake proizvode v fizični obliki ali ki se ne prodajajo na spletu, da bi preprečili izkrivljanje trga; poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo priložnost, ki jo bodo prinesle spremembe predpisov o DDV leta 2015, ter vsaj za MSP vzpostavijo in razširijo koncept enotne evropske kontaktne točke za elektronsko poslovanje;

| 32. | poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Direktive 2006/112/ES zaradi uvedbe nove kategorije elektronskega opravljanja storitev s kulturno vsebino, za katere bi veljala znižana stopnja DDV; predlaga, da bi bila kulturna dela in storitve, ki se prodajajo prek spleta, na primer digitalne knjige, podobno prednostno obravnavani kot primerljivi proizvodi v tradicionalni obliki, kot so žepne knjige, in bi zanje veljala znižana stopnja DDV; v zvezi s tem meni, da bi lahko z uporabo znižane stopnje DDV za digitalne publikacije spodbudili razvoj zakonite ponudbe in močno povečali privlačnost digitalnih platform; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Direktive 2006/112/ES zaradi uvedbe nove kategorije elektronskega opravljanja storitev s kulturno vsebino, za katere bi veljala znižana stopnja DDV; predlaga, da bi bila kulturna dela in storitve, ki se prodajajo prek spleta, na primer digitalne knjige, podobno prednostno obravnavani kot primerljivi proizvodi v tradicionalni obliki, kot so žepne knjige, in bi zanje veljala znižana stopnja DDV; v zvezi s tem meni, da bi lahko z uporabo znižane stopnje DDV za digitalne publikacije spodbudili razvoj zakonite ponudbe in močno povečali privlačnost digitalnih platform;

| 33. | poziva Komisijo, naj pri svojem pregledu zakonodaje o DDV reši anomalijo možne uporabe znižanih stopenj DDV za tiskane knjige in druge kulturne vsebine, ne pa za enake dobrine, ki so na voljo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj pri svojem pregledu zakonodaje o DDV reši anomalijo možne uporabe znižanih stopenj DDV za tiskane knjige in druge kulturne vsebine, ne pa za enake dobrine, ki so na voljo v elektronski obliki;

| 34. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije o kartičnih, spletnih in mobilnih plačilih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo in izvedejo ustrezne ukrepe za dosego popolnoma in učinkovito povezanega, konkurenčnega, inovativnega, nevtralnega in varnega regulativnega okvira EU za spletna in mobilna plačila; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije o kartičnih, spletnih in mobilnih plačilih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo in izvedejo ustrezne ukrepe za dosego popolnoma in učinkovito povezanega, konkurenčnega, inovativnega, nevtralnega in varnega regulativnega okvira EU za spletna in mobilna plačila;

| 35. | poudarja pomen obravnave mikroplačil in visokih upravnih stroškov, ki pogosto nastanejo pri plačevanju majhnih vrednosti; ugotavlja vse bolj razširjeno uporabo plačevanja z mobilnimi telefoni, pametnimi telefoni in tabličnimi računalniki in meni, da to zahteva nove odzive; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen obravnave mikroplačil in visokih upravnih stroškov, ki pogosto nastanejo pri plačevanju majhnih vrednosti; ugotavlja vse bolj razširjeno uporabo plačevanja z mobilnimi telefoni, pametnimi telefoni in tabličnimi računalniki in meni, da to zahteva nove odzive;

| 36. | poudarja, da se za plačevanje medijskih in kulturnih spletnih vsebin vse bolj uporabljajo mikroplačila, in meni, da je to koristno orodje za zagotavljanje nadomestila imetnikom pravic; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da se za plačevanje medijskih in kulturnih spletnih vsebin vse bolj uporabljajo mikroplačila, in meni, da je to koristno orodje za zagotavljanje nadomestila imetnikom pravic;

| 37. | poudarja, da so domače in čezmejne večstranske medbančne provizije v enotnem območju plačil v eurih (območje SEPA) v državah članicah zelo različne; meni, da bi bilo treba obe vrsti provizij v območju SEPA uskladiti, da bi imeli potrošniki korist od enotnega trga; poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 izvede oceno učinka za določitev zgornje meje teh provizij in njeno postopno zniževanje; poziva Komisijo, naj poda predlog uredbe o uskladitvi domačih in čezmejnih večstranskih provizij ter njihovem postopnem zniževanju, da bodo do leta 2015 usklajene z dejanskimi stroški; meni, da bi bilo treba postopno odpraviti tudi doplačila, popuste in druge oblike usmerjanja, kar bi pripomoglo k preglednejšemu evropskemu enotnemu trgu plačil; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da so domače in čezmejne večstranske medbančne provizije v enotnem območju plačil v eurih (območje SEPA) v državah članicah zelo različne; meni, da bi bilo treba obe vrsti provizij v območju SEPA uskladiti, da bi imeli potrošniki korist od enotnega trga; poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 izvede oceno učinka za določitev zgornje meje teh provizij in njeno postopno zniževanje; poziva Komisijo, naj poda predlog uredbe o uskladitvi domačih in čezmejnih večstranskih provizij ter njihovem postopnem zniževanju, da bodo do leta 2015 usklajene z dejanskimi stroški; meni, da bi bilo treba postopno odpraviti tudi doplačila, popuste in druge oblike usmerjanja, kar bi pripomoglo k preglednejšemu evropskemu enotnemu trgu plačil;

| 38. | poudarja, da sta zasebnost in varnost podatkov posebno problematični za potrošnike, ki se zato ne odločajo za spletne nakupe; meni, da je treba veljavno zakonodajo o varstvu podatkov prilagoditi novim izzivom in inovacijam sedanjega in prihodnjega tehnološkega razvoja, kot je računalništvo v oblaku; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da sta zasebnost in varnost podatkov posebno problematični za potrošnike, ki se zato ne odločajo za spletne nakupe; meni, da je treba veljavno zakonodajo o varstvu podatkov prilagoditi novim izzivom in inovacijam sedanjega in prihodnjega tehnološkega razvoja, kot je računalništvo v oblaku;

| 39. | priznava gospodarski in družbeni potencial, ki ga je računalništvo v oblaku izkazalo do zdaj, in poziva Komisijo, naj sprejme pobude na tem področju, da bi izkoristili prednosti te tehnologije, ko bo celoviteje razvita; vendar priznava, da razvoj računalništva v oblaku prinaša številne tehnične in pravne izzive; |
| --- | --- |

39.

priznava gospodarski in družbeni potencial, ki ga je računalništvo v oblaku izkazalo do zdaj, in poziva Komisijo, naj sprejme pobude na tem področju, da bi izkoristili prednosti te tehnologije, ko bo celoviteje razvita; vendar priznava, da razvoj računalništva v oblaku prinaša številne tehnične in pravne izzive;

| 40. | priznava, da ima računalništvo v oblaku velik potencial, in poziva Komisijo, naj brez odlašanja predlaga evropsko strategijo za to področje; |
| --- | --- |

40.

priznava, da ima računalništvo v oblaku velik potencial, in poziva Komisijo, naj brez odlašanja predlaga evropsko strategijo za to področje;

| 41. | poziva Komisijo, naj okrepi določbe o obveščanju o kršitvah varstva podatkov v telekomunikacijskem svežnju in jih da na voljo vsem potrošnikom v državah članicah; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj okrepi določbe o obveščanju o kršitvah varstva podatkov v telekomunikacijskem svežnju in jih da na voljo vsem potrošnikom v državah članicah;

| 42. | opozarja na določbe v direktivi o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov, po katerih morajo telekomunikacijski operaterji obvezati ponudnike internetnih storitev, da zagotavljajo sporočila o javnih storitvah vsem svojim strankam; poziva Komisijo, naj spremlja in poroča Evropskemu parlamentu, koliko regulatorjev za telekomunikacije deluje v skladu s temi predpisi; |
| --- | --- |

42.

opozarja na določbe v direktivi o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov, po katerih morajo telekomunikacijski operaterji obvezati ponudnike internetnih storitev, da zagotavljajo sporočila o javnih storitvah vsem svojim strankam; poziva Komisijo, naj spremlja in poroča Evropskemu parlamentu, koliko regulatorjev za telekomunikacije deluje v skladu s temi predpisi;

| 43. | zato pozdravlja predlagano novo uredbo Komisije o varstvu podatkov in poudarja, da je treba državljanom zagotoviti boljši nadzor nad obdelavo njihovih osebnih podatkov ter o tem sprejeti in izvesti novo uredbo, ki bo ob varovanju zasebnosti in temeljnih pravic zagotavljala pravno varnost in podjetjem omogočala zadostno prilagodljivost pri razvoju njihovega poslovanja, s čimer bi se ta izognila velikim stroškom, hkrati pa bi jim omogočila poenostavitev in zmanjšanje upravnih bremen ob ohranitvi trdne zavezanosti spoštovanju obstoječih obveznosti; |
| --- | --- |

43.

zato pozdravlja predlagano novo uredbo Komisije o varstvu podatkov in poudarja, da je treba državljanom zagotoviti boljši nadzor nad obdelavo njihovih osebnih podatkov ter o tem sprejeti in izvesti novo uredbo, ki bo ob varovanju zasebnosti in temeljnih pravic zagotavljala pravno varnost in podjetjem omogočala zadostno prilagodljivost pri razvoju njihovega poslovanja, s čimer bi se ta izognila velikim stroškom, hkrati pa bi jim omogočila poenostavitev in zmanjšanje upravnih bremen ob ohranitvi trdne zavezanosti spoštovanju obstoječih obveznosti;

| 44. | pozdravlja predlog Komisije za pravni okvir kolektivnega upravljanja avtorskih in sorodnih pravic, da bi zagotovili večjo odgovornost in preglednost ter boljše vodenje družb za kolektivno upravljanje pravic, vzpostavili učinkovite mehanizme za reševanje sporov ter razjasnili in poenostavili sistem licenciranja; meni, da so jasne in razumljive informacije za spletne uporabnike o tem, kateri osebni podatki se zbirajo in za kakšen namen ter kako dolgo se hranijo, nujne za krepitev njihovih pravic in s tem zaupanja v splet; poudarja, da je treba pri reviziji pravnega reda na področju varstva podatkov zagotoviti pravno varnost in pravno jasnost ter zelo visoko raven varstva podatkov; pozdravlja napoved splošne evropske strategije o računalništvu v oblaku za leto 2012 in v zvezi s tem pričakuje zlasti pojasnitev vprašanj v zvezi z jurisdikcijo, varstvom podatkov in pristojnostjo; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja predlog Komisije za pravni okvir kolektivnega upravljanja avtorskih in sorodnih pravic, da bi zagotovili večjo odgovornost in preglednost ter boljše vodenje družb za kolektivno upravljanje pravic, vzpostavili učinkovite mehanizme za reševanje sporov ter razjasnili in poenostavili sistem licenciranja; meni, da so jasne in razumljive informacije za spletne uporabnike o tem, kateri osebni podatki se zbirajo in za kakšen namen ter kako dolgo se hranijo, nujne za krepitev njihovih pravic in s tem zaupanja v splet; poudarja, da je treba pri reviziji pravnega reda na področju varstva podatkov zagotoviti pravno varnost in pravno jasnost ter zelo visoko raven varstva podatkov; pozdravlja napoved splošne evropske strategije o računalništvu v oblaku za leto 2012 in v zvezi s tem pričakuje zlasti pojasnitev vprašanj v zvezi z jurisdikcijo, varstvom podatkov in pristojnostjo;

| 45. | je trdno prepričan, da varstvo zasebnosti ni le temeljna vrednota Evropske unije, temveč ima poleg tega osrednjo vlogo pri spodbujanju potrebnega zaupanja uporabnikov v digitalno okolje, ki bo omogočilo, da se bo enotni digitalni trg v celoti razvil; zato pozdravlja predloge Komisije za prilagoditev direktive o varstvu podatkov sedanjemu digitalnemu okolju, da bi tako utrdili inovativni značaj spletnega okolja in pospešili razvoj obetavnih novih tehnologij, kot je računalništvo v oblaku; |
| --- | --- |

45.

je trdno prepričan, da varstvo zasebnosti ni le temeljna vrednota Evropske unije, temveč ima poleg tega osrednjo vlogo pri spodbujanju potrebnega zaupanja uporabnikov v digitalno okolje, ki bo omogočilo, da se bo enotni digitalni trg v celoti razvil; zato pozdravlja predloge Komisije za prilagoditev direktive o varstvu podatkov sedanjemu digitalnemu okolju, da bi tako utrdili inovativni značaj spletnega okolja in pospešili razvoj obetavnih novih tehnologij, kot je računalništvo v oblaku;

| 46. | poudarja, da je za soočanje z izzivi, kot sta varstvo podatkov in piratstvo, nujen globalen pristop; pri tem spodbuja tesno sodelovanje med EU in forumom o upravljanju interneta; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je za soočanje z izzivi, kot sta varstvo podatkov in piratstvo, nujen globalen pristop; pri tem spodbuja tesno sodelovanje med EU in forumom o upravljanju interneta;

| 47. | zahteva, da se pojasni, da morajo ponudniki spletnih storitev pri zbiranju in/ali obdelovanju podatkov znotraj EU spoštovati zakonodajo EU o varstvu podatkov in konkurenci, varstvo intelektualne lastnine in direktivo o elektronskem poslovanju (30) ter telekomunikacijski paket (31) ne glede na to, kje se ti podatki hranijo in/ali obdelujejo; meni, da bi morala imeti večja preglednost pri identifikaciji ponudnikov spletnih storitev pomembno vlogo pri povečevanju zaupanja potrošnikov, spodbujala bo tudi najboljšo prakso na tem področju in bo poglavitno merilo za oblikovanje evropske znamke zaupanja; |
| --- | --- |

47.

zahteva, da se pojasni, da morajo ponudniki spletnih storitev pri zbiranju in/ali obdelovanju podatkov znotraj EU spoštovati zakonodajo EU o varstvu podatkov in konkurenci, varstvo intelektualne lastnine in direktivo o elektronskem poslovanju (30) ter telekomunikacijski paket (31) ne glede na to, kje se ti podatki hranijo in/ali obdelujejo; meni, da bi morala imeti večja preglednost pri identifikaciji ponudnikov spletnih storitev pomembno vlogo pri povečevanju zaupanja potrošnikov, spodbujala bo tudi najboljšo prakso na tem področju in bo poglavitno merilo za oblikovanje evropske znamke zaupanja;

| 48. | želi spomniti, da se morajo ponudniki spletnih storitev po členu 5 Direktive 2000/31/ES jasno identificirati in da spoštovanje te obveznosti prispeva k zagotavljanju zaupanja potrošnikov v elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

48.

želi spomniti, da se morajo ponudniki spletnih storitev po členu 5 Direktive 2000/31/ES jasno identificirati in da spoštovanje te obveznosti prispeva k zagotavljanju zaupanja potrošnikov v elektronsko poslovanje;

| 49. | poziva Komisijo, naj pri dokončnem oblikovanju enotnega digitalnega trga posodobi pravni okvir, ki ureja pravice intelektualne lastnine, in predlaga ter hitro izvaja evropsko strategijo za pravice intelektualne lastnine, da bodo te ustrezale spletni resničnosti 21. stoletja; z zanimanjem pričakuje predloge Komisije za pravna sredstva na tem področju, kot sta zakonodaja za poenostavitev kolektivnega upravljanja avtorskih pravic v Evropi ter direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in boju proti ponarejanju in piratstvu; meni tudi, da je treba razmisliti o inovativnih poslovnih modelih in različnih strukturah licenciranja in jih razvijati, da bi povečali razpoložljivost, hkrati pa ohranili avtorske pravice in zagotovili nadomestilo imetnikom pravic; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj pri dokončnem oblikovanju enotnega digitalnega trga posodobi pravni okvir, ki ureja pravice intelektualne lastnine, in predlaga ter hitro izvaja evropsko strategijo za pravice intelektualne lastnine, da bodo te ustrezale spletni resničnosti 21. stoletja; z zanimanjem pričakuje predloge Komisije za pravna sredstva na tem področju, kot sta zakonodaja za poenostavitev kolektivnega upravljanja avtorskih pravic v Evropi ter direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in boju proti ponarejanju in piratstvu; meni tudi, da je treba razmisliti o inovativnih poslovnih modelih in različnih strukturah licenciranja in jih razvijati, da bi povečali razpoložljivost, hkrati pa ohranili avtorske pravice in zagotovili nadomestilo imetnikom pravic;

| 50. | poudarja pomembnost usklajenega pristopa k izjemam in omejitvam na področju avtorskih pravic ter usklajenih zakonskih izjem za blagovne znamke in patente, ki pogosto koristijo raziskovalcem in razvijalcem, da bi olajšali razvoj, uvajanje novih in inovativnih storitev in njihovo sprejetost med potrošniki ter da bi raziskovalnim skupinam, inovatorjem, umetnikom in uporabnikom zagotovili pravno varnost, ki je potrebna za oblikovanje uspešnega evropskega digitalnega okolja; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomembnost usklajenega pristopa k izjemam in omejitvam na področju avtorskih pravic ter usklajenih zakonskih izjem za blagovne znamke in patente, ki pogosto koristijo raziskovalcem in razvijalcem, da bi olajšali razvoj, uvajanje novih in inovativnih storitev in njihovo sprejetost med potrošniki ter da bi raziskovalnim skupinam, inovatorjem, umetnikom in uporabnikom zagotovili pravno varnost, ki je potrebna za oblikovanje uspešnega evropskega digitalnega okolja;

| 51. | opozarja, da si je treba stalno prizadevati za regulativno usklajevanje v zvezi s pravicami intelektualne lastnine ob hkratnem spoštovanju državljanskih pravic in svoboščin, da bi olajšali dokončanje enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da si je treba stalno prizadevati za regulativno usklajevanje v zvezi s pravicami intelektualne lastnine ob hkratnem spoštovanju državljanskih pravic in svoboščin, da bi olajšali dokončanje enotnega digitalnega trga;

| 52. | poziva Evropsko komisijo, naj predlaga sporazumne rešitve, ki so prilagojene posameznim sektorjem, spoštujejo avtorske pravice, avtorjem zagotavljajo primerno plačilo in javnosti omogočajo dostop do raznovrstne zakonite kulturne ponudbe; |
| --- | --- |

52.

poziva Evropsko komisijo, naj predlaga sporazumne rešitve, ki so prilagojene posameznim sektorjem, spoštujejo avtorske pravice, avtorjem zagotavljajo primerno plačilo in javnosti omogočajo dostop do raznovrstne zakonite kulturne ponudbe;

| 53. | poziva Komisijo, naj pospeši svoje pripravljalno delo v zvezi z zakonodajnim predlogom o „kolektivnem upravljanju pravic“, da bi zagotovili večjo odgovornost in preglednost ter boljše upravljanje družb za kolektivno upravljanje pravic, vzpostavili učinkovite mehanizme za reševanje sporov ter pojasnili in poenostavili sistem licenciranja v glasbenem sektorju; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj pospeši svoje pripravljalno delo v zvezi z zakonodajnim predlogom o „kolektivnem upravljanju pravic“, da bi zagotovili večjo odgovornost in preglednost ter boljše upravljanje družb za kolektivno upravljanje pravic, vzpostavili učinkovite mehanizme za reševanje sporov ter pojasnili in poenostavili sistem licenciranja v glasbenem sektorju;

| 54. | poudarja, da so za plačevanje medijskih in kulturnih spletnih vsebin vse bolj pomembna mikroplačila, vendar jih je mogoče narediti še prijaznejša uporabniku, in meni, da so koristno orodje, ki omogoča, da dobijo ustvarjalci nadomestila, saj omogočajo dostopnost pravnih vsebin za javnost; zato meni, da so mikroplačila lahko učinkovit način za boj proti nezakoniti vsebini; poudarja pa, da je treba težave, povezane s spletnimi plačilnimi sistemi, kot so pomanjkanje medobratovalnosti in visoki stroški mikroplačil za potrošnike, reševati s preprostimi, inovativnimi in stroškovno učinkovitimi rešitvami, ki koristijo tako potrošnikom kot digitalnim platformam; poudarja, da lahko razširitev zakonite spletne ponudbe cenovno dostopnih kulturnih vsebin dolgoročno omeji nezakonite spletne platforme; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da so za plačevanje medijskih in kulturnih spletnih vsebin vse bolj pomembna mikroplačila, vendar jih je mogoče narediti še prijaznejša uporabniku, in meni, da so koristno orodje, ki omogoča, da dobijo ustvarjalci nadomestila, saj omogočajo dostopnost pravnih vsebin za javnost; zato meni, da so mikroplačila lahko učinkovit način za boj proti nezakoniti vsebini; poudarja pa, da je treba težave, povezane s spletnimi plačilnimi sistemi, kot so pomanjkanje medobratovalnosti in visoki stroški mikroplačil za potrošnike, reševati s preprostimi, inovativnimi in stroškovno učinkovitimi rešitvami, ki koristijo tako potrošnikom kot digitalnim platformam; poudarja, da lahko razširitev zakonite spletne ponudbe cenovno dostopnih kulturnih vsebin dolgoročno omeji nezakonite spletne platforme;

| 55. | poudarja, da so nove internetne tehnologije in spletne storitve, ki se hitro širijo, povečale povpraševanje po avdiovizualnih ter drugih kulturnih in ustvarjalnih spletnih vsebinah, zagotavljajo pa tudi nove in inovativne načine za prilagajanje in obogatitev ponudbe, zlasti med mladimi; vendar ugotavlja, da je zakonita ponudba glede na povpraševanje nezadostna, kar ustvarja okoliščine, ki uporabnike spodbujajo k dostopu do nezakonite vsebine; meni, da je treba razmisliti o inovativnih poslovnih modelih in različnih strukturah licenciranja, da bi povečali dostop do teh vsebin; poziva k boljši izrabi digitalnih tehnologij, ki naj služijo kot odskočna deska za bolj raznoliko in obsežnejšo zakonito ponudbo ter tako ohranijo zaupanje potrošnikov in rast, hkrati pa zagotovijo, da dobijo umetniki pravično in sorazmerno nadomestilo; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da so nove internetne tehnologije in spletne storitve, ki se hitro širijo, povečale povpraševanje po avdiovizualnih ter drugih kulturnih in ustvarjalnih spletnih vsebinah, zagotavljajo pa tudi nove in inovativne načine za prilagajanje in obogatitev ponudbe, zlasti med mladimi; vendar ugotavlja, da je zakonita ponudba glede na povpraševanje nezadostna, kar ustvarja okoliščine, ki uporabnike spodbujajo k dostopu do nezakonite vsebine; meni, da je treba razmisliti o inovativnih poslovnih modelih in različnih strukturah licenciranja, da bi povečali dostop do teh vsebin; poziva k boljši izrabi digitalnih tehnologij, ki naj služijo kot odskočna deska za bolj raznoliko in obsežnejšo zakonito ponudbo ter tako ohranijo zaupanje potrošnikov in rast, hkrati pa zagotovijo, da dobijo umetniki pravično in sorazmerno nadomestilo;

| 56. | močno podpira ukrepanje na ravni držav članic in na evropski ravni proti ponarejanju proizvodov in njihovemu piratstvu na spletu; |
| --- | --- |

56.

močno podpira ukrepanje na ravni držav članic in na evropski ravni proti ponarejanju proizvodov in njihovemu piratstvu na spletu;

| 57. | pozdravlja predlog za povečanje dostopnosti in za razvoj zakonitih spletnih storitev z vsebinami, vendar poudarja, da na ravni Unije potrebujemo posodobljeno in bolje usklajeno zakonodajo o avtorskih pravicah; zato poudarja, da potrebujemo zakonodajo o avtorskih pravicah, ki bo zagotovila ustrezne pobude in ravnotežje ter bo v koraku s sodobno tehnologijo; meni, da bi bilo treba spodbujanje, pospeševanje in trajnost licenciranja za več območij na enotnem digitalnem trgu olajšati predvsem s tržno naravnanimi pobudami, ki upoštevajo povpraševanje potrošnikov; poziva Komisijo, naj v skladu s tem brez odlašanja izvaja pobude strategije za pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja predlog za povečanje dostopnosti in za razvoj zakonitih spletnih storitev z vsebinami, vendar poudarja, da na ravni Unije potrebujemo posodobljeno in bolje usklajeno zakonodajo o avtorskih pravicah; zato poudarja, da potrebujemo zakonodajo o avtorskih pravicah, ki bo zagotovila ustrezne pobude in ravnotežje ter bo v koraku s sodobno tehnologijo; meni, da bi bilo treba spodbujanje, pospeševanje in trajnost licenciranja za več območij na enotnem digitalnem trgu olajšati predvsem s tržno naravnanimi pobudami, ki upoštevajo povpraševanje potrošnikov; poziva Komisijo, naj v skladu s tem brez odlašanja izvaja pobude strategije za pravice intelektualne lastnine;

| 58. | odločno obsoja vsakršno diskriminacijo med potrošniki glede na državljanstvo in prebivališče, ob sklicevanju na člen 20(2) direktive o storitvah (Direktive 2006/123/ES), ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo ta direktiva v celoti izvajala; |
| --- | --- |

58.

odločno obsoja vsakršno diskriminacijo med potrošniki glede na državljanstvo in prebivališče, ob sklicevanju na člen 20(2) direktive o storitvah (Direktive 2006/123/ES), ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo ta direktiva v celoti izvajala;

Krepitev zaupanja v enotni digitalni trg

| 59. | poudarja, da je direktiva o pravicah potrošnikov zaznamovala pomemben korak k izboljšanju pravne varnosti za potrošnike in podjetja pri spletnih transakcijah in danes predstavlja glavni instrument varstva potrošnikov pri spletnih storitvah; poziva države članice, naj zagotovijo njeno učinkovito in hitro izvajanje; poziva k sprejetju kodeksa dobrega ravnanja za spletna podjetja ter pri tem podpira predloge o vzorčnih pogodbah; meni, da bi bile vzorčne pogodbe pomemben del izvajanja direktive o pravicah potrošnikov, hkrati pa bi bilo treba spoštovati obstoječe prakse trgovine na drobno; nadalje poziva države članice, naj se odločijo, ali dolgoročno podpirajo popolno uskladitev zakonodaje o enotnem trgu ali drugo nacionalno ureditev; v slednjem primeru spodbuja države članice, naj si močneje prizadevajo za konstruktivno predložitev dosjejev, kot je skupno evropsko prodajno pravo, da se v korist potrošnikov in podjetij olajša čezmejno trgovanje v EU; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je direktiva o pravicah potrošnikov zaznamovala pomemben korak k izboljšanju pravne varnosti za potrošnike in podjetja pri spletnih transakcijah in danes predstavlja glavni instrument varstva potrošnikov pri spletnih storitvah; poziva države članice, naj zagotovijo njeno učinkovito in hitro izvajanje; poziva k sprejetju kodeksa dobrega ravnanja za spletna podjetja ter pri tem podpira predloge o vzorčnih pogodbah; meni, da bi bile vzorčne pogodbe pomemben del izvajanja direktive o pravicah potrošnikov, hkrati pa bi bilo treba spoštovati obstoječe prakse trgovine na drobno; nadalje poziva države članice, naj se odločijo, ali dolgoročno podpirajo popolno uskladitev zakonodaje o enotnem trgu ali drugo nacionalno ureditev; v slednjem primeru spodbuja države članice, naj si močneje prizadevajo za konstruktivno predložitev dosjejev, kot je skupno evropsko prodajno pravo, da se v korist potrošnikov in podjetij olajša čezmejno trgovanje v EU;

| 60. | meni, da ima nedavno predlagana uredba o skupnem evropskem prodajnem pravu, o kateri se lahko pogodbene stranke dogovorijo kot o alternativi za nacionalne predpise na področju prodajnega prava, velike možnosti za preprečitev razdrobljenosti enotnega trga ter za lažji dostop potrošnikov in podjetij do spletnega poslovanja in za njegovo večjo pravno zanesljivost; |
| --- | --- |

60.

meni, da ima nedavno predlagana uredba o skupnem evropskem prodajnem pravu, o kateri se lahko pogodbene stranke dogovorijo kot o alternativi za nacionalne predpise na področju prodajnega prava, velike možnosti za preprečitev razdrobljenosti enotnega trga ter za lažji dostop potrošnikov in podjetij do spletnega poslovanja in za njegovo večjo pravno zanesljivost;

| 61. | opozarja, da morajo države članice tudi odigrati svojo vlogo pri zagotavljanju hitrega in nebirokratskega izvajanja pravil EU, da bi udejanjile pravice potrošnikov; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da morajo države članice tudi odigrati svojo vlogo pri zagotavljanju hitrega in nebirokratskega izvajanja pravil EU, da bi udejanjile pravice potrošnikov;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj ustvarijo ustrezna sredstva in jih namenijo učinkovitim instrumentom, kot je omrežje za sodelovanje na področju varstva potrošnikov (CPC), da bodo spletni trgovci upoštevali pravila EU o preglednosti in nepoštenem poslovnem ravnanju, ter s tem zagotovijo visoko raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj ustvarijo ustrezna sredstva in jih namenijo učinkovitim instrumentom, kot je omrežje za sodelovanje na področju varstva potrošnikov (CPC), da bodo spletni trgovci upoštevali pravila EU o preglednosti in nepoštenem poslovnem ravnanju, ter s tem zagotovijo visoko raven varstva potrošnikov;

| 63. | poudarja, da so v državah članicah potrebne pobude za izboljšanje e-veščin v širši javnosti; poudarja, da morajo državljani EU usvojiti digitalne veščine, da bodo lahko v celoti izkoristili prednosti spleta ter se vključevali v digitalno družbo; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da so v državah članicah potrebne pobude za izboljšanje e-veščin v širši javnosti; poudarja, da morajo državljani EU usvojiti digitalne veščine, da bodo lahko v celoti izkoristili prednosti spleta ter se vključevali v digitalno družbo;

| 64. | poziva Komisijo, naj v vse politike enotnega digitalnega trga vključi element dostopnosti za potrošnike v smislu izvajanja okolja brez ovir in široke palete dostopnih storitev za invalide ter tako vsem skupinam državljanov zagotovi dostop do enotnega digitalnega trga in jim omogoči, da v celoti izkoristijo njegove prednosti; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj v vse politike enotnega digitalnega trga vključi element dostopnosti za potrošnike v smislu izvajanja okolja brez ovir in široke palete dostopnih storitev za invalide ter tako vsem skupinam državljanov zagotovi dostop do enotnega digitalnega trga in jim omogoči, da v celoti izkoristijo njegove prednosti;

| 65. | poudarja, da so v državah članicah potrebne pobude za izboljšanje e-veščin v širši javnosti, zlasti med socialno prikrajšanimi skupinami, posebno pozornost pa je treba nameniti starejšim, da bi spodbudili pojem aktivnega staranja; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da so v državah članicah potrebne pobude za izboljšanje e-veščin v širši javnosti, zlasti med socialno prikrajšanimi skupinami, posebno pozornost pa je treba nameniti starejšim, da bi spodbudili pojem aktivnega staranja;

| 66. | priznava pomembnost evropske listine o pravicah uporabnikov, ki bi pojasnila pravice in obveznosti državljanov v informacijski družbi; |
| --- | --- |

66.

priznava pomembnost evropske listine o pravicah uporabnikov, ki bi pojasnila pravice in obveznosti državljanov v informacijski družbi;

| 67. | poudarja, da je pomembno spodbujati ustvarjanje spletnih mest v različnih jezikih, ki bi omogočale pregledno in zanesljivo primerjavo cen, da bi se povečalo zaupanje potrošnikov v čezmejno trgovino; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je pomembno spodbujati ustvarjanje spletnih mest v različnih jezikih, ki bi omogočale pregledno in zanesljivo primerjavo cen, da bi se povečalo zaupanje potrošnikov v čezmejno trgovino;

| 68. | poudarja potrebo po oblikovanju evropskega logotipa zaupanja, ki bi zagotavljal, da podjetja s spletnim poslovanjem v celoti spoštujejo evropsko zakonodajo; moral bi biti preprost in dobro strukturiran, z bogato vsebino, ki zagotavlja dodano vrednost elektronskemu poslovanju, in kot tak krepiti zaupanje in preglednost ter pravno varnost za potrošnike in podjetja, zagotavljati pa bi moral tudi informacije v skladu z veljavnimi, pravno nezavezujočimi standardi Konzorcija za svetovni splet (W3C) v interesu invalidov; |
| --- | --- |

68.

poudarja potrebo po oblikovanju evropskega logotipa zaupanja, ki bi zagotavljal, da podjetja s spletnim poslovanjem v celoti spoštujejo evropsko zakonodajo; moral bi biti preprost in dobro strukturiran, z bogato vsebino, ki zagotavlja dodano vrednost elektronskemu poslovanju, in kot tak krepiti zaupanje in preglednost ter pravno varnost za potrošnike in podjetja, zagotavljati pa bi moral tudi informacije v skladu z veljavnimi, pravno nezavezujočimi standardi Konzorcija za svetovni splet (W3C) v interesu invalidov;

| 69 | nadalje poudarja potrebo po celovitem pristopu, da bi dosegli večje zaupanje potrošnikov pri dostopu do zakonitih čezmejnih spletnih storitev; |
| --- | --- |

69

nadalje poudarja potrebo po celovitem pristopu, da bi dosegli večje zaupanje potrošnikov pri dostopu do zakonitih čezmejnih spletnih storitev;

| 70. | poudarja, da mora EU pri podjetjih in potrošnikih nujno ustvariti zaupanje v spletno trgovanje in jim zagotoviti sredstva zanj, da se bo povečala čezmejna trgovina; zato poziva, da je treba poenostaviti sistem za izdajanje dovoljenj in pripraviti učinkovit okvir za avtorske pravice; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da mora EU pri podjetjih in potrošnikih nujno ustvariti zaupanje v spletno trgovanje in jim zagotoviti sredstva zanj, da se bo povečala čezmejna trgovina; zato poziva, da je treba poenostaviti sistem za izdajanje dovoljenj in pripraviti učinkovit okvir za avtorske pravice;

| 71. | pozdravlja pobudo Komisije, katere namen je obravnavati ovire za dokončanje enotnega digitalnega trga, zlasti tiste, ki preprečujejo razvoj zakonitih čezmejnih spletnih storitev; poleg tega poudarja potrebo po izboljšanju zaupanja potrošnikov, kar zadeva dostop do zakonitih čezmejnih storitev; poudarja, da bo enotni digitalni trg državljanom omogočil, da bodo po vsej EU lahko dostopali do vseh oblik digitalne vsebine in storitev (glasbene ali avdiovizualne vsebine, video igre); |
| --- | --- |

71.

pozdravlja pobudo Komisije, katere namen je obravnavati ovire za dokončanje enotnega digitalnega trga, zlasti tiste, ki preprečujejo razvoj zakonitih čezmejnih spletnih storitev; poleg tega poudarja potrebo po izboljšanju zaupanja potrošnikov, kar zadeva dostop do zakonitih čezmejnih storitev; poudarja, da bo enotni digitalni trg državljanom omogočil, da bodo po vsej EU lahko dostopali do vseh oblik digitalne vsebine in storitev (glasbene ali avdiovizualne vsebine, video igre);

| 72. | se strinja s Komisijo, da enotni spletni trg ne more v celoti uresničiti svojega potenciala predvsem zato, ker obstaja mozaik različnih pravnih predpisov ter težko „interoperabilnih“ standardov in praks; |
| --- | --- |

72.

se strinja s Komisijo, da enotni spletni trg ne more v celoti uresničiti svojega potenciala predvsem zato, ker obstaja mozaik različnih pravnih predpisov ter težko „interoperabilnih“ standardov in praks;

| 73. | pozdravlja zakonodajna predloga Komisije o alternativnem reševanju sporov in spletnem reševanju sporov ter poudarja pomen njihovega učinkovitega sprejetja, ki bo pripomoglo k reševanju čezmejnih pritožb in sporov; poudarja tudi potrebo po širši seznanitvi potrošnikov in prodajalcev s temi mehanizmi, da bodo lahko dosegli želeno raven učinkovitosti v praksi; opozarja na pomembnost učinkovitega odškodninskega mehanizma kot sredstva za zagotavljanje, da potrošniki lahko uveljavljajo svoje pravice, hkrati pa poudarja, da bi morali biti državljani bolje obveščeni o podrobnostih tega mehanizma in drugih sredstev za reševanje težav; meni, da bi moralo to okrepiti čezmejne nakupe blaga in storitev ter prispevati k odstranjevanja preostalih ozkih grl, ki predvsem na digitalnem trgu zavirajo rast in inovacije in ki enotnemu trgu zdaj onemogočajo, da bi v celoti razvil svoj potencial; poudarja, da bo platforma za spletno reševanje sporov v domačem in elektronskem čezmejnem poslovanju povečala zaupanje potrošnikov v enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja zakonodajna predloga Komisije o alternativnem reševanju sporov in spletnem reševanju sporov ter poudarja pomen njihovega učinkovitega sprejetja, ki bo pripomoglo k reševanju čezmejnih pritožb in sporov; poudarja tudi potrebo po širši seznanitvi potrošnikov in prodajalcev s temi mehanizmi, da bodo lahko dosegli želeno raven učinkovitosti v praksi; opozarja na pomembnost učinkovitega odškodninskega mehanizma kot sredstva za zagotavljanje, da potrošniki lahko uveljavljajo svoje pravice, hkrati pa poudarja, da bi morali biti državljani bolje obveščeni o podrobnostih tega mehanizma in drugih sredstev za reševanje težav; meni, da bi moralo to okrepiti čezmejne nakupe blaga in storitev ter prispevati k odstranjevanja preostalih ozkih grl, ki predvsem na digitalnem trgu zavirajo rast in inovacije in ki enotnemu trgu zdaj onemogočajo, da bi v celoti razvil svoj potencial; poudarja, da bo platforma za spletno reševanje sporov v domačem in elektronskem čezmejnem poslovanju povečala zaupanje potrošnikov v enotni digitalni trg;

| 74. | priznava, da je treba ustvariti načine, ki bodo povečali zaupanje državljanov v spletno okolje, in zagotoviti varstvo osebnih podatkov, zasebnosti ter svobode izražanja in obveščanja, med drugim z odpravo geografskih, tehničnih in organizacijskih ovir, ki zavirajo delovanje mehanizmov za reševanje sporov; meni, da je hitro in stroškovno učinkovito reševanje sporov prav pri spletnem poslovanju temeljni pogoj za zaupanje uporabnikov; zato pozdravlja predloge Komisije o zunajsodnem in spletnem reševanju potrošniških sporov ter podpira napovedano zakonodajno pobudo za reševanje sporov med podjetji; |
| --- | --- |

74.

priznava, da je treba ustvariti načine, ki bodo povečali zaupanje državljanov v spletno okolje, in zagotoviti varstvo osebnih podatkov, zasebnosti ter svobode izražanja in obveščanja, med drugim z odpravo geografskih, tehničnih in organizacijskih ovir, ki zavirajo delovanje mehanizmov za reševanje sporov; meni, da je hitro in stroškovno učinkovito reševanje sporov prav pri spletnem poslovanju temeljni pogoj za zaupanje uporabnikov; zato pozdravlja predloge Komisije o zunajsodnem in spletnem reševanju potrošniških sporov ter podpira napovedano zakonodajno pobudo za reševanje sporov med podjetji;

| 75. | je seznanjen s predlogi Komisije za skupne ukrepe s ponudniki plačilnih storitev za boj proti nedovoljenim in nezakonitim vsebinam; poudarja, da mora morebitno sodelovanje z zasebnimi strankami temeljiti na trdnem pravnem okviru, za katerega so značilni spoštovanje zasebnosti podatkov, varstvo potrošnikov, pravica do pritožbe in pravica do sodnega varstva za vse stranke; poudarja, da mora biti prvi korak učinkovito izvajanje postopka obveščanja, ki zagotavlja spoštovanje univerzalne in temeljne pravice do poštenega sojenja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, kot zahteva zakon; poudarja, da morajo vsi ponudniki, vključno s ponudniki plačilnih storitev in oglaševalci, sodelovati v boju proti nedovoljenim ali nezakonitim vsebinam; |
| --- | --- |

75.

je seznanjen s predlogi Komisije za skupne ukrepe s ponudniki plačilnih storitev za boj proti nedovoljenim in nezakonitim vsebinam; poudarja, da mora morebitno sodelovanje z zasebnimi strankami temeljiti na trdnem pravnem okviru, za katerega so značilni spoštovanje zasebnosti podatkov, varstvo potrošnikov, pravica do pritožbe in pravica do sodnega varstva za vse stranke; poudarja, da mora biti prvi korak učinkovito izvajanje postopka obveščanja, ki zagotavlja spoštovanje univerzalne in temeljne pravice do poštenega sojenja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, kot zahteva zakon; poudarja, da morajo vsi ponudniki, vključno s ponudniki plačilnih storitev in oglaševalci, sodelovati v boju proti nedovoljenim ali nezakonitim vsebinam;

| 76. | je zelo vesel sporočila Komisije o strategiji za boljši internet za otroke; spodbuja Komisijo, države članice in industrijo, naj pospešujejo uporabo novih tehnoloških razvojnih dosežkov v izobraževanju in zaščiti mladoletnikov ter tesno in učinkovito sodelujejo, da bi omogočili varen internet za mladoletnike; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj podprejo projekte digitalnega opismenjevanja in seznanjanja z digitalnimi tehnologijami, namenjene odraslim, ki so odgovorni za izobraževanje in usposabljanje ter za prihodnost novih generacij, da bi jih tako ozavestili o priložnostih in nevarnostih IKT za otroke in mladoletnike, hkrati pa bi pripomogli k zmanjšanju tehnološke ločnice med generacijami; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo programe usposabljanja na področju informacijske tehnologije v zvezi s pravicami, obveznostmi in tveganji potrošnikov na notranjem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

76.

je zelo vesel sporočila Komisije o strategiji za boljši internet za otroke; spodbuja Komisijo, države članice in industrijo, naj pospešujejo uporabo novih tehnoloških razvojnih dosežkov v izobraževanju in zaščiti mladoletnikov ter tesno in učinkovito sodelujejo, da bi omogočili varen internet za mladoletnike; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj podprejo projekte digitalnega opismenjevanja in seznanjanja z digitalnimi tehnologijami, namenjene odraslim, ki so odgovorni za izobraževanje in usposabljanje ter za prihodnost novih generacij, da bi jih tako ozavestili o priložnostih in nevarnostih IKT za otroke in mladoletnike, hkrati pa bi pripomogli k zmanjšanju tehnološke ločnice med generacijami; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo programe usposabljanja na področju informacijske tehnologije v zvezi s pravicami, obveznostmi in tveganji potrošnikov na notranjem digitalnem trgu;

| 77. | poziva zainteresirane strani, naj se zavežejo k odgovornemu oglaševanju za mladoletnike, predvsem tako, da se odpovejo nasilnemu in zavajujočemu televizijskemu in spletnemu oglaševanju ter da spoštujejo in v celoti izvajajo obstoječe kodekse ravnanja in podobne pobude; |
| --- | --- |

77.

poziva zainteresirane strani, naj se zavežejo k odgovornemu oglaševanju za mladoletnike, predvsem tako, da se odpovejo nasilnemu in zavajujočemu televizijskemu in spletnemu oglaševanju ter da spoštujejo in v celoti izvajajo obstoječe kodekse ravnanja in podobne pobude;

| 78. | meni, da je treba nujno podpreti digitalizacijo izobraževalnih in kulturnih del v čim več uradnih jezikov EU, da bi za javnost zagotovili uporabno in koristno vsebino; |
| --- | --- |

78.

meni, da je treba nujno podpreti digitalizacijo izobraževalnih in kulturnih del v čim več uradnih jezikov EU, da bi za javnost zagotovili uporabno in koristno vsebino;

| 79. | poudarja, da je pomembno določiti jasna načela za ureditev odnosov z digitalnimi trgi tretjih držav, zlasti v zvezi s projekti na ravni Unije, kot je digitalizacija svetovne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je pomembno določiti jasna načela za ureditev odnosov z digitalnimi trgi tretjih držav, zlasti v zvezi s projekti na ravni Unije, kot je digitalizacija svetovne kulturne dediščine;

| 80. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno uporabo pravil o selektivni distribuciji, da bi se izognili zlorabam in diskriminaciji; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno uporabo pravil o selektivni distribuciji, da bi se izognili zlorabam in diskriminaciji;

| 81. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo zagotavljala nevtralnost omrežja; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo zagotavljala nevtralnost omrežja;

| 82. | poudarja, da so med osnovnimi nujnimi pogoji omrežne nevtralnosti večja konkurenčnost, preglednost pri upravljanju prometa, kakovost storitev in preprosta zamenjava ponudnika; ponovno poudarja podporo odprtemu internetu, kjer dostopa do vsebin in individualnih trgovinskih storitev ni mogoče blokirati; opozarja na nedavne ugotovitve Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in meni, da so potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev omrežne nevtralnosti; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da so med osnovnimi nujnimi pogoji omrežne nevtralnosti večja konkurenčnost, preglednost pri upravljanju prometa, kakovost storitev in preprosta zamenjava ponudnika; ponovno poudarja podporo odprtemu internetu, kjer dostopa do vsebin in individualnih trgovinskih storitev ni mogoče blokirati; opozarja na nedavne ugotovitve Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in meni, da so potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev omrežne nevtralnosti;

| 83. | ponovno opozarja na možne probleme, povezane z zmanjšano omrežno nevtralnostjo, med drugim nekonkurenčno vedenje, onemogočanje inovacij, omejevanje svobode izražanja, premajhna ozaveščenost potrošnikov in kršenje zasebnosti, ter na dejstvo, da pomanjkanje omrežne nevtralnosti škoduje podjetjem, potrošnikom in družbi kot celoti; |
| --- | --- |

83.

ponovno opozarja na možne probleme, povezane z zmanjšano omrežno nevtralnostjo, med drugim nekonkurenčno vedenje, onemogočanje inovacij, omejevanje svobode izražanja, premajhna ozaveščenost potrošnikov in kršenje zasebnosti, ter na dejstvo, da pomanjkanje omrežne nevtralnosti škoduje podjetjem, potrošnikom in družbi kot celoti;

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo svobodno in pošteno konkurenco na spletu s sprejetjem ukrepov proti nepoštenim poslovnim praksam med podjetji, kot so spletno omejevanje ter nadzor nad cenami in kvotami; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo svobodno in pošteno konkurenco na spletu s sprejetjem ukrepov proti nepoštenim poslovnim praksam med podjetji, kot so spletno omejevanje ter nadzor nad cenami in kvotami;

| 85. | meni, da imata največjo prednost vzpostavitev širokopasovnih komunikacijskih omrežij in zlasti vključitev podeželskih, odmaknjenih in najbolj oddaljenih območij v omrežje elektronskih komunikacij; zato poziva Komisijo, naj stalno preverja in po potrebi z regulativnimi ukrepi zagotavlja ohranjanje nevtralnosti omrežja, ponudnikom na spletu pa nemoten oziroma neoviran dostop do omrežne infrastrukture; |
| --- | --- |

85.

meni, da imata največjo prednost vzpostavitev širokopasovnih komunikacijskih omrežij in zlasti vključitev podeželskih, odmaknjenih in najbolj oddaljenih območij v omrežje elektronskih komunikacij; zato poziva Komisijo, naj stalno preverja in po potrebi z regulativnimi ukrepi zagotavlja ohranjanje nevtralnosti omrežja, ponudnikom na spletu pa nemoten oziroma neoviran dostop do omrežne infrastrukture;

Vzpostavitev podlage za bolj konkurenčno in vključujočo Evropo

| 86. | poziva države članice, naj okrepijo in olajšajo razvoj informacijske in komunikacijske infrastrukture, ker imajo vse države članice nacionalno širokopasovno strategijo, vendar jih ima le nekaj popolnoma oblikovane operativne načrte, ki vsebujejo potrebne cilje za celovito uresničenje digitalne agende za Evropo, kot je določena v strategiji Evropa 2020; pozdravlja novo pobudo „Instrument za povezovanje Evrope“, ker bo ključna za učinkovito izvajanje ciljev, zastavljenih v Evropski digitalni agendi za leto 2020, ki obljubljajo širokopasovni dostop za vse, ter vmesnega cilja, da bi do leta 2013 vsi državljani EU imeli osnovno internetno povezavo; |
| --- | --- |

86.

poziva države članice, naj okrepijo in olajšajo razvoj informacijske in komunikacijske infrastrukture, ker imajo vse države članice nacionalno širokopasovno strategijo, vendar jih ima le nekaj popolnoma oblikovane operativne načrte, ki vsebujejo potrebne cilje za celovito uresničenje digitalne agende za Evropo, kot je določena v strategiji Evropa 2020; pozdravlja novo pobudo „Instrument za povezovanje Evrope“, ker bo ključna za učinkovito izvajanje ciljev, zastavljenih v Evropski digitalni agendi za leto 2020, ki obljubljajo širokopasovni dostop za vse, ter vmesnega cilja, da bi do leta 2013 vsi državljani EU imeli osnovno internetno povezavo;

| 87. | poudarja, da se internetne storitve ponujajo na čezmejni ravni in da je zato potrebno usklajeno ukrepanje v skladu z evropsko digitalno agendo; poudarja, da bi bil evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudmi s hitrim širokopasovnim dostopom gonilo razvoja notranjega trga; poudarja, da je treba digitalno agendo povezati z zagotavljanjem novih storitev, kot so e-trgovina, e-zdravstvo, e-učenje, e-bančništvo in e-uprava; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da se internetne storitve ponujajo na čezmejni ravni in da je zato potrebno usklajeno ukrepanje v skladu z evropsko digitalno agendo; poudarja, da bi bil evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudmi s hitrim širokopasovnim dostopom gonilo razvoja notranjega trga; poudarja, da je treba digitalno agendo povezati z zagotavljanjem novih storitev, kot so e-trgovina, e-zdravstvo, e-učenje, e-bančništvo in e-uprava;

| 88. | poudarja, da je za razvoj evropskega enotnega digitalnega trga pomembno nadaljevati prizadevanja, da bi vsi potrošniki povsod imeli možnost hitrega dostopa, tako da se spodbuja dostop do stacionarnega in mobilnega interneta ter z uvajanjem infrastrukture naslednje generacije; poudarja, da so za to potrebne politike, ki bodo spodbujale dostop po konkurenčnih pogojih; poziva Komisijo in države članice, naj s posodobitvijo ustreznih ciljev zagotovijo nov zagon za evropsko strategijo za hitra in ultrahitra širokopasovna omrežja; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je za razvoj evropskega enotnega digitalnega trga pomembno nadaljevati prizadevanja, da bi vsi potrošniki povsod imeli možnost hitrega dostopa, tako da se spodbuja dostop do stacionarnega in mobilnega interneta ter z uvajanjem infrastrukture naslednje generacije; poudarja, da so za to potrebne politike, ki bodo spodbujale dostop po konkurenčnih pogojih; poziva Komisijo in države članice, naj s posodobitvijo ustreznih ciljev zagotovijo nov zagon za evropsko strategijo za hitra in ultrahitra širokopasovna omrežja;

| 89. | poudarja potencialno vrednost prehoda na digitalne javne storitve za potrošnike in podjetja ter poziva države članice, naj za to razvijejo nacionalne načrte, ki bi morali vključevati cilje in ukrepe, da bi bile vse javne storitve dostopne na spletu do leta 2015; priznava, da so hitra omrežja osnovni pogoj za razvoj spletnih storitev in gospodarsko rast; poziva Komisijo, naj razvije cilje digitalne agende, ki bodo vodilni na svetovni ravni in ki bodo zagotovili, da bo Evropa postala svetovna vodilna sila na področju internetne hitrosti in povezljivosti; poziva države članice, naj še naprej razvijajo načrte za nacionalna širokopasovna omrežja in sprejmejo operativne načrte s konkretnimi ukrepi za izvajanje ambicioznih ciljev na področju širokopasovnih omrežij, ter poudarja, da so instrumenti, ki jih je Komisija predlagala v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, strateškega in bistvenega pomena; |
| --- | --- |

89.

poudarja potencialno vrednost prehoda na digitalne javne storitve za potrošnike in podjetja ter poziva države članice, naj za to razvijejo nacionalne načrte, ki bi morali vključevati cilje in ukrepe, da bi bile vse javne storitve dostopne na spletu do leta 2015; priznava, da so hitra omrežja osnovni pogoj za razvoj spletnih storitev in gospodarsko rast; poziva Komisijo, naj razvije cilje digitalne agende, ki bodo vodilni na svetovni ravni in ki bodo zagotovili, da bo Evropa postala svetovna vodilna sila na področju internetne hitrosti in povezljivosti; poziva države članice, naj še naprej razvijajo načrte za nacionalna širokopasovna omrežja in sprejmejo operativne načrte s konkretnimi ukrepi za izvajanje ambicioznih ciljev na področju širokopasovnih omrežij, ter poudarja, da so instrumenti, ki jih je Komisija predlagala v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, strateškega in bistvenega pomena;

| 90. | obžaluje, da EU zaostaja na področju optičnih internetnih povezav; zato poziva države članice in Evropsko komisijo, naj pospešijo razširitev in sprejetje ultra hitrih širokopasovnih omrežij, in se zavzema za evropsko strategijo za obsežno uvajanje tehnologije FTTx („optična vlakna do točke x“); |
| --- | --- |

90.

obžaluje, da EU zaostaja na področju optičnih internetnih povezav; zato poziva države članice in Evropsko komisijo, naj pospešijo razširitev in sprejetje ultra hitrih širokopasovnih omrežij, in se zavzema za evropsko strategijo za obsežno uvajanje tehnologije FTTx („optična vlakna do točke x“);

| 91. | poziva države članice, naj oblikujejo načrte za odzivanje na kibernetske incidente, s katerimi bi obvladovali kibernetske motnje ali napade s čezmejnim vplivom, vključno z evropskimi in nacionalnimi načrti za ključno informacijsko infrastrukturo, ter razvijejo strategije za bolj odporno in zanesljivo infrastrukturo; poudarja, da bi bilo treba okrepiti mednarodno sodelovanje na tem področju; opozarja, da je omrežna in informacijska varnost odgovornost vseh udeleženih strani, med katerimi so uporabniki na domu, ponudniki storitev in razvijalci proizvodov; priporoča spodbujanje usposabljanja in izobraževanja o kibernetski varnosti za državljane in strokovnjake; |
| --- | --- |

91.

poziva države članice, naj oblikujejo načrte za odzivanje na kibernetske incidente, s katerimi bi obvladovali kibernetske motnje ali napade s čezmejnim vplivom, vključno z evropskimi in nacionalnimi načrti za ključno informacijsko infrastrukturo, ter razvijejo strategije za bolj odporno in zanesljivo infrastrukturo; poudarja, da bi bilo treba okrepiti mednarodno sodelovanje na tem področju; opozarja, da je omrežna in informacijska varnost odgovornost vseh udeleženih strani, med katerimi so uporabniki na domu, ponudniki storitev in razvijalci proizvodov; priporoča spodbujanje usposabljanja in izobraževanja o kibernetski varnosti za državljane in strokovnjake;

| 92. | poudarja, da se internet vse bolj uporablja na mobilnih napravah, in poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili večjo razpoložljivost radiofrekvenčnega spektra za mobilni internet in višjo kakovost e-storitev na teh mobilnih napravah; poudarja, da je treba pri prihodnjem dodeljevanju radijskega spektra zagotoviti vodilno evropsko vlogo pri brezžičnih aplikacijah in novih storitvah, da bi tako pospešili rast in svetovno konkurenčnost Evrope; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da se internet vse bolj uporablja na mobilnih napravah, in poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili večjo razpoložljivost radiofrekvenčnega spektra za mobilni internet in višjo kakovost e-storitev na teh mobilnih napravah; poudarja, da je treba pri prihodnjem dodeljevanju radijskega spektra zagotoviti vodilno evropsko vlogo pri brezžičnih aplikacijah in novih storitvah, da bi tako pospešili rast in svetovno konkurenčnost Evrope;

| 93. | ugotavlja, da fiksni in mobilni prenos podatkov skokovito narašča ter da bo za obvladovanje tega povečanja potrebnih več ukrepov, kot so nadaljnje usklajene dodelitve spektra za brezžična širokopasovna omrežja, povečanje učinkovitosti spektra in pospešeno uvajanje naslednje generacije dostopovnih omrežij; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da fiksni in mobilni prenos podatkov skokovito narašča ter da bo za obvladovanje tega povečanja potrebnih več ukrepov, kot so nadaljnje usklajene dodelitve spektra za brezžična širokopasovna omrežja, povečanje učinkovitosti spektra in pospešeno uvajanje naslednje generacije dostopovnih omrežij;

| 94. | ugotavlja, da je ocena potrebe po odprtju 700 MHz pasu za mobilni prenos podatkov nujen prvi korak, da bi zadovoljili prihodnje potrebe po zmogljivostih; |
| --- | --- |

94.

ugotavlja, da je ocena potrebe po odprtju 700 MHz pasu za mobilni prenos podatkov nujen prvi korak, da bi zadovoljili prihodnje potrebe po zmogljivostih;

| 95. | pozdravlja novo sporočilo Komisije o e-javnih naročilih, ki je bilo objavljeno 20. aprila 2012; poudarja, da bodo e-javna naročila poenostavila izvedbo javnega naročanja, zagotovila preglednost, zmanjšala bremena in stroške, povečala sodelovanje MSP ter izboljšala kakovost in znižala cene; |
| --- | --- |

95.

pozdravlja novo sporočilo Komisije o e-javnih naročilih, ki je bilo objavljeno 20. aprila 2012; poudarja, da bodo e-javna naročila poenostavila izvedbo javnega naročanja, zagotovila preglednost, zmanjšala bremena in stroške, povečala sodelovanje MSP ter izboljšala kakovost in znižala cene;

| 96. | pozdravlja zakonodajni predlog Komisije o uredbi o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu, ki bo povečala zaupanje in udobje v varnem digitalnem okolju in vzpostavila vzajemno priznavanje in sprejemanje priglašenih sistemov elektronske identifikacije na ravni EU, zato bi lahko omogočila varno in brezhibno elektronsko interakcijo med podjetji, državljani in javnimi organi ter s tem povečala učinkovitost javnih in zasebnih spletnih storitev, e-poslovanja in elektronskega trgovanja v EU; poudarja pomen elektronskih podpisov in vzajemnega priznavanja elektronskih osebnih izkaznic na evropski ravni za zagotavljanje pravne varnosti za evropske potrošnike in podjetja; poudarja, da je pomembno hkrati zagotoviti medobratovalnost v vsej EU in varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja zakonodajni predlog Komisije o uredbi o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu, ki bo povečala zaupanje in udobje v varnem digitalnem okolju in vzpostavila vzajemno priznavanje in sprejemanje priglašenih sistemov elektronske identifikacije na ravni EU, zato bi lahko omogočila varno in brezhibno elektronsko interakcijo med podjetji, državljani in javnimi organi ter s tem povečala učinkovitost javnih in zasebnih spletnih storitev, e-poslovanja in elektronskega trgovanja v EU; poudarja pomen elektronskih podpisov in vzajemnega priznavanja elektronskih osebnih izkaznic na evropski ravni za zagotavljanje pravne varnosti za evropske potrošnike in podjetja; poudarja, da je pomembno hkrati zagotoviti medobratovalnost v vsej EU in varstvo osebnih podatkov;

| 97. | poudarja, da je uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v javnem sektorju temelj za razvoj digitalne družbe znanja, zato poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo varne in učinkovite e-storitve; ugotavlja, da je čezmejna medobratovalnost osnovni pogoj za sprejetje čezmejnih rešitev za elektronsko izdajanje računov, zlasti v zvezi z e-identifikacijo in e-podpisom; |
| --- | --- |

97.

poudarja, da je uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v javnem sektorju temelj za razvoj digitalne družbe znanja, zato poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo varne in učinkovite e-storitve; ugotavlja, da je čezmejna medobratovalnost osnovni pogoj za sprejetje čezmejnih rešitev za elektronsko izdajanje računov, zlasti v zvezi z e-identifikacijo in e-podpisom;

| 98. | opozarja, da Parlament v svoji resoluciji z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu in e-upravi kot vodilni sili poudarja, da je pomembno spodbuditi široko sprejetost dejavnikov, kot so pravna varnost, pregledno tehnično okolje ter odprte in medobratovalne rešitve za elektronsko izdajanje računov, ki bodo temeljile na skupnih pravnih pogojih, poslovnih postopkih in tehničnih standardih; poziva Komisijo, naj oceni potrebo po enotnih odprtih standardih za e-identifikacijo in e-podpise v vsej Uniji; ugotavlja, da so največje ovire za čezmejni dostop do elektronskih storitev javne uprave povezane z uporabo elektronskih podpisov in identifikacije ter pomanjkljivo medobratovalnostjo sistemov e-uprave na ravni EU; pozdravlja predlog Komisije za uredbo o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu; |
| --- | --- |

98.

opozarja, da Parlament v svoji resoluciji z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu in e-upravi kot vodilni sili poudarja, da je pomembno spodbuditi široko sprejetost dejavnikov, kot so pravna varnost, pregledno tehnično okolje ter odprte in medobratovalne rešitve za elektronsko izdajanje računov, ki bodo temeljile na skupnih pravnih pogojih, poslovnih postopkih in tehničnih standardih; poziva Komisijo, naj oceni potrebo po enotnih odprtih standardih za e-identifikacijo in e-podpise v vsej Uniji; ugotavlja, da so največje ovire za čezmejni dostop do elektronskih storitev javne uprave povezane z uporabo elektronskih podpisov in identifikacije ter pomanjkljivo medobratovalnostjo sistemov e-uprave na ravni EU; pozdravlja predlog Komisije za uredbo o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu;

o

o o

| 99. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

99.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0209.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0211.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0491.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0492.

(5)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0307.

(8)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 58.

(9)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(10)  UL L 189, 22.7.2010, str. 1.

(11)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(12)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 1.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(14)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 112.

(15)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 26.

(16)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 43.

(17)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 370.

(18)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(19)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(20)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(21)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 109.

(22)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 247.

(23)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(24)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(25)  http://www.un.or.at/unictral

(26)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

(27)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(28)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(29)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(30)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

(31)  Direktiva 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (UL L 337, 18.12.2009, str. 11) in Direktiva 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (UL L 337, 18.12.2009, str. 37).

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/17

---

P7_TA(2012)0469

Financiranje dejavnosti in vlaganj MSP: lažji dostop do posojil v podporo internacionalizaciji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o financiranju dejavnosti in vlaganj MSP v EU: lažji dostop do posojil v podporo internacionalizaciji (2012/2114(INI))

(2015/C 434/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (COM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom „za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike“ (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom „za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike“ (COM(2010)0343),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ COM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, ki je bil sprejet leta 1994 kot del urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj v okviru GATT (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, ki je bil sprejet leta 1994 kot del urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj v okviru GATT (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (2) (uredba o trgovinskih ovirah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (2) (uredba o trgovinskih ovirah),

| — | ob upoštevanju poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) o naložbah po svetu iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) o naložbah po svetu iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju poročil OECD/WTO/UNCTAD o trgovinskih in naložbenih ukrepih skupine G20 (od sredine oktobra 2010 do aprila 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil OECD/WTO/UNCTAD o trgovinskih in naložbenih ukrepih skupine G20 (od sredine oktobra 2010 do aprila 2011),

| — | ob upoštevanju političnega okvira za naložbe Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega okvira za naložbe Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (4), resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (5), resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (6), resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (7), resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (8), resolucije z dne 19. junija 2007 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Rusijo (9), resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (10), resolucije z dne 24. aprila 2008: „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (11), resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (12), resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (13), resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (14), resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Korejo (15) , resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (16), svojega stališča z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (17), resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (18), resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (19), resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (20) in resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (4), resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (5), resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (6), resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (7), resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (8), resolucije z dne 19. junija 2007 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Rusijo (9), resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (10), resolucije z dne 24. aprila 2008: „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (11), resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (12), resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (13), resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (14), resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Korejo (15) , resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (16), svojega stališča z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (17), resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (18), resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (19), resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (20) in resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (21),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 – Zavezovanje strateških gospodarskih partnerjev k boljšemu dostopu do trga: prednostni ukrepi za odstranitev trgovinskih ovir“ (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 – Zavezovanje strateških gospodarskih partnerjev k boljšemu dostopu do trga: prednostni ukrepi za odstranitev trgovinskih ovir“ (COM(2011)0114),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (22),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom: „Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“ (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom: „Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“ (COM(2011)0702),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ (COM(2011)0870),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2012 (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2012 (COM(2012)0070),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne finančne korporacije/Svetovne banke z naslovom Poslovanje 2012: Poslovanje v preglednejšem svetu (Doing Business in a More Transparent World) (v nadaljevanju „indeks poslovanja za leto 2012“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne finančne korporacije/Svetovne banke z naslovom Poslovanje 2012: Poslovanje v preglednejšem svetu (Doing Business in a More Transparent World) (v nadaljevanju „indeks poslovanja za leto 2012“),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (23),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0367/2012),

| A. | ker skupna trgovinska politika od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe v skladu s členom 207 PDEU obsega neposredne tuje naložbe in je v izključni pristojnosti EU; ker se lahko države članice pogajajo o dvostranskih sporazumih o naložbah in jih sklepajo samo na podlagi pooblastila Unije; ker je za vse sporazume o trgovini in naložbah, o katerih se v imenu Unije pogaja Komisija, potrebna privolitev Parlamenta; |
| --- | --- |

A.

ker skupna trgovinska politika od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe v skladu s členom 207 PDEU obsega neposredne tuje naložbe in je v izključni pristojnosti EU; ker se lahko države članice pogajajo o dvostranskih sporazumih o naložbah in jih sklepajo samo na podlagi pooblastila Unije; ker je za vse sporazume o trgovini in naložbah, o katerih se v imenu Unije pogaja Komisija, potrebna privolitev Parlamenta;

| B. | ker EU v skladu s poročilom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj za leto 2011 ostaja pomembno območje, ki privlači neposredne tuje naložbe; ker je v nasprotju s tem iz podatkov Eurostata razvidno, da so skupni odlivi neposrednih tujih naložb EU-27 padli za 30 % v letu 2008, za nadaljnjih 28 % v letu 2009 in dodatnih 62 % v letu 2010; |
| --- | --- |

B.

ker EU v skladu s poročilom Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj za leto 2011 ostaja pomembno območje, ki privlači neposredne tuje naložbe; ker je v nasprotju s tem iz podatkov Eurostata razvidno, da so skupni odlivi neposrednih tujih naložb EU-27 padli za 30 % v letu 2008, za nadaljnjih 28 % v letu 2009 in dodatnih 62 % v letu 2010;

| C. | ker države članice v skladu z indeksom poslovanja za leto 2012 predstavljajo na svetovni ravni samo 40 % (članice evroobmočja pa samo 26 %) od 35 najpomembnejših držav z vidika podjetništva; |
| --- | --- |

C.

ker države članice v skladu z indeksom poslovanja za leto 2012 predstavljajo na svetovni ravni samo 40 % (članice evroobmočja pa samo 26 %) od 35 najpomembnejših držav z vidika podjetništva;

| D. | ker Komisija ocenjuje, da je 99 % vseh podjetij v EU malih in srednjih podjetij (MSP) in ker je 92 % teh MSP mikropodjetij, ki zaposlujejo enega do devet uslužbencev, 6,7 % malih podjetij, ki zaposlujejo med 10 in 49 uslužbencev ter 1,1 % srednjih podjetij, ki imajo od 50 do 249 zaposlenih; ker je SMP 23 milijonov in so hrbtenica gospodarstva Unije ter zagotavljajo dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija ocenjuje, da je 99 % vseh podjetij v EU malih in srednjih podjetij (MSP) in ker je 92 % teh MSP mikropodjetij, ki zaposlujejo enega do devet uslužbencev, 6,7 % malih podjetij, ki zaposlujejo med 10 in 49 uslužbencev ter 1,1 % srednjih podjetij, ki imajo od 50 do 249 zaposlenih; ker je SMP 23 milijonov in so hrbtenica gospodarstva Unije ter zagotavljajo dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju;

| E. | ker so mikro, mala in srednja podjetja (MMSP) različna in imajo različne potrebe, ki izhajajo iz posebnega značaja industrijskega ali storitvenega sektorja, v katerem delujejo, države članice ali celo regije, iz katere poslujejo, velikosti, poslovnega modela, podjetniške kulture in poslovnega okolja, tako na mednarodni ravni kot znotraj enotnega trga; ker se v svojem poslovnem ciklu spopadajo z različnimi izzivi; |
| --- | --- |

E.

ker so mikro, mala in srednja podjetja (MMSP) različna in imajo različne potrebe, ki izhajajo iz posebnega značaja industrijskega ali storitvenega sektorja, v katerem delujejo, države članice ali celo regije, iz katere poslujejo, velikosti, poslovnega modela, podjetniške kulture in poslovnega okolja, tako na mednarodni ravni kot znotraj enotnega trga; ker se v svojem poslovnem ciklu spopadajo z različnimi izzivi;

| F. | ker pomanjkanje finančnih sredstev, poleg šibkejšega podjetniškega duha, kot obstaja v drugih industrializiranih gospodarstvih, ostaja eden glavnih izzivov za konkurenčnost in podjetništvo podjetij EU, in ker stalna regulativna razdrobljenost in birokratske ovire še naprej omejujejo zmogljivost MSP, zlasti malih in mikropodjetij, da bi se prilagodila energetsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu gospodarstvu ter širila na trge zunaj matične države, znotraj enotnega trga in po svetu; |
| --- | --- |

F.

ker pomanjkanje finančnih sredstev, poleg šibkejšega podjetniškega duha, kot obstaja v drugih industrializiranih gospodarstvih, ostaja eden glavnih izzivov za konkurenčnost in podjetništvo podjetij EU, in ker stalna regulativna razdrobljenost in birokratske ovire še naprej omejujejo zmogljivost MSP, zlasti malih in mikropodjetij, da bi se prilagodila energetsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu gospodarstvu ter širila na trge zunaj matične države, znotraj enotnega trga in po svetu;

| G. | ker je 44 % MSP poročalo, da je pomanjkanje ustreznih informacij znatna ovira za internacionalizacijo; |
| --- | --- |

G.

ker je 44 % MSP poročalo, da je pomanjkanje ustreznih informacij znatna ovira za internacionalizacijo;

| H. | ker odpor evropskih MSP, da bi razvila mednarodne dejavnosti, izhaja predvsem iz pomanjkanja analize ali predhodne analize njihovih izvoznih možnosti; |
| --- | --- |

H.

ker odpor evropskih MSP, da bi razvila mednarodne dejavnosti, izhaja predvsem iz pomanjkanja analize ali predhodne analize njihovih izvoznih možnosti;

| I. | ker se precej evropskih MSP ukvarja z dejavnostmi mednarodnega izvoza (25 % vseh), in ker samo 13 % evropskih MSP deluje na trgih zunaj EU, le 4 % MSP, ki niso dejavna na mednarodnem trgu, pa imajo specifične načrte za začetek mednarodnih dejavnosti v bližnji prihodnosti; ker se nekatera MSP zaradi poslovnih profilov in velikosti niso sposobna internacionalizirati; |
| --- | --- |

I.

ker se precej evropskih MSP ukvarja z dejavnostmi mednarodnega izvoza (25 % vseh), in ker samo 13 % evropskih MSP deluje na trgih zunaj EU, le 4 % MSP, ki niso dejavna na mednarodnem trgu, pa imajo specifične načrte za začetek mednarodnih dejavnosti v bližnji prihodnosti; ker se nekatera MSP zaradi poslovnih profilov in velikosti niso sposobna internacionalizirati;

| J. | ker le 10 % mikropodjetij uporablja več kot 300 programov javne pomoči, ki so že na voljo, in ker imajo MSP glede na veliko število programov pomoči težave pri prepoznavanju in uporabi pomoči, ki je že na voljo; |
| --- | --- |

J.

ker le 10 % mikropodjetij uporablja več kot 300 programov javne pomoči, ki so že na voljo, in ker imajo MSP glede na veliko število programov pomoči težave pri prepoznavanju in uporabi pomoči, ki je že na voljo;

| K. | ker je svetovna gospodarska in finančna kriza posebno prizadela evropska MSP in ker je treba spodbujati tudi njihovo internacionalizacijo prek enotnega trga; |
| --- | --- |

K.

ker je svetovna gospodarska in finančna kriza posebno prizadela evropska MSP in ker je treba spodbujati tudi njihovo internacionalizacijo prek enotnega trga;

| L. | ker v minulih dveh letih dosledno skoraj tretjina MSP, ki so zaprosila za bančno posojilo, ni dobila kredita ali pa je dobila manj, kot je želela; ker so bila mikropodjetja deležna največje stopnje zavrnitve; |
| --- | --- |

L.

ker v minulih dveh letih dosledno skoraj tretjina MSP, ki so zaprosila za bančno posojilo, ni dobila kredita ali pa je dobila manj, kot je želela; ker so bila mikropodjetja deležna največje stopnje zavrnitve;

| M. | ker je okvirni program za konkurenčnost in inovativnost finančnim ustanovam omogočil nova sredstva v višini 30 milijard EUR za več kot 3 15  000 MSP za obdobje 2007–2013; in ker je Evropska investicijska banka (EIB) za MSP zagotovila posojila v višini približno 40 milijard EUR, od katerih je imelo v obdobju 2008–2011 korist več kot 2 10  000 MSP; |
| --- | --- |

M.

ker je okvirni program za konkurenčnost in inovativnost finančnim ustanovam omogočil nova sredstva v višini 30 milijard EUR za več kot 3 15  000 MSP za obdobje 2007–2013; in ker je Evropska investicijska banka (EIB) za MSP zagotovila posojila v višini približno 40 milijard EUR, od katerih je imelo v obdobju 2008–2011 korist več kot 2 10  000 MSP;

| N. | ker bo novi predlagani program Komisije za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) podjetjem in MSP zagotovil instrument za posojilna jamstva, ki bo ponudil jamstva za dolžniško financiranje prek posojil, konzorcijskih in podrejenih posojil ali zakupa, s čimer bi zmanjšali posebne težave, s katerimi se soočajo MSP pri dostopu do financiranja za rast podjetja, in bo zagotovil listinjenje dolžniških finančnih portfeljev MSP, katerega cilj je tem podjetjem zagotoviti dodatno dolžniško financiranje, in se bo izvajal od leta 2014 do leta 2020, z načrtovanim proračunom 2,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

N.

ker bo novi predlagani program Komisije za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) podjetjem in MSP zagotovil instrument za posojilna jamstva, ki bo ponudil jamstva za dolžniško financiranje prek posojil, konzorcijskih in podrejenih posojil ali zakupa, s čimer bi zmanjšali posebne težave, s katerimi se soočajo MSP pri dostopu do financiranja za rast podjetja, in bo zagotovil listinjenje dolžniških finančnih portfeljev MSP, katerega cilj je tem podjetjem zagotoviti dodatno dolžniško financiranje, in se bo izvajal od leta 2014 do leta 2020, z načrtovanim proračunom 2,5 milijarde EUR;

| O. | ker so izkušnje držav članic pri politikah, ki podpirajo internacionalizacijo MSP in mikropodjetij, ter izkušnje institucij civilne družbe (gospodarske zbornice, podjetniška združenja ipd.) pomemben del pridobljenih izkušenj glede oblikovanja novih uspešnih in učinkovitih politik na tem področju; |
| --- | --- |

O.

ker so izkušnje držav članic pri politikah, ki podpirajo internacionalizacijo MSP in mikropodjetij, ter izkušnje institucij civilne družbe (gospodarske zbornice, podjetniška združenja ipd.) pomemben del pridobljenih izkušenj glede oblikovanja novih uspešnih in učinkovitih politik na tem področju;

| P. | ker morajo vse politike, ki se izvajajo na evropski ravni za podporo MSP, podpirati in dopolnjevati veljavne politike, zagotavljati evropsko dodano vrednost, preprečevati podvajanje in prekrivanje z obstoječimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi programi ter zagotoviti najboljše načrtovanje in operativno usklajevanje; |
| --- | --- |

P.

ker morajo vse politike, ki se izvajajo na evropski ravni za podporo MSP, podpirati in dopolnjevati veljavne politike, zagotavljati evropsko dodano vrednost, preprečevati podvajanje in prekrivanje z obstoječimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi programi ter zagotoviti najboljše načrtovanje in operativno usklajevanje;

| Q. | ker poročilo Komisije o ovirah za trgovanje in naložbe navaja primere, kako dostop EU do trgov različnih držav sveta, tudi industrijsko razvitih gospodarstev in večjih gospodarstev v vzponu ter članic WTO, bolj omejujejo različne netarifne kot pa tarifne ovire, saj se slednje z napredovanjem globalizacije v znatni meri opuščajo, ker pravila WTO prepovedujejo neupravičene netarifne ovire; |
| --- | --- |

Q.

ker poročilo Komisije o ovirah za trgovanje in naložbe navaja primere, kako dostop EU do trgov različnih držav sveta, tudi industrijsko razvitih gospodarstev in večjih gospodarstev v vzponu ter članic WTO, bolj omejujejo različne netarifne kot pa tarifne ovire, saj se slednje z napredovanjem globalizacije v znatni meri opuščajo, ker pravila WTO prepovedujejo neupravičene netarifne ovire;

| R. | ker mora EU po potrebi podpirati in aktivno braniti svojo industrijo in družbe, tudi MSP, pred kršitvami dogovorjenih pravil, standardov in načel WTO s strani njenih trgovinskih partneric, in uporabiti vsa ustrezna in sorazmerna sredstva; ker bi morala biti uporaba večstranskih in dvostranskih mehanizmov reševanja sporov ter zlasti instrumentov trgovinske zaščite, skladnih z WTO, zadnja v vrsti ukrepov; |
| --- | --- |

R.

ker mora EU po potrebi podpirati in aktivno braniti svojo industrijo in družbe, tudi MSP, pred kršitvami dogovorjenih pravil, standardov in načel WTO s strani njenih trgovinskih partneric, in uporabiti vsa ustrezna in sorazmerna sredstva; ker bi morala biti uporaba večstranskih in dvostranskih mehanizmov reševanja sporov ter zlasti instrumentov trgovinske zaščite, skladnih z WTO, zadnja v vrsti ukrepov;

| S. | ker je pravna negotovost osrednji dejavnik, ki MSP odvrača od internacionalizacije, in ker je pravni okvir s trgovinskimi partnerji, ki zagotavlja pravno gotovost, absolutno bistvenega pomena; ker mora EU braniti interese evropskih podjetij, predvsem MSP, pred kršitvami pravne gotovosti naložb v državah nečlanicah EU; |
| --- | --- |

S.

ker je pravna negotovost osrednji dejavnik, ki MSP odvrača od internacionalizacije, in ker je pravni okvir s trgovinskimi partnerji, ki zagotavlja pravno gotovost, absolutno bistvenega pomena; ker mora EU braniti interese evropskih podjetij, predvsem MSP, pred kršitvami pravne gotovosti naložb v državah nečlanicah EU;

| 1. | poziva Komisijo in, kjer je to primerno, države članice, da spodbuja udeležbo MSP in po potrebi mikropodjetij na svetovnih trgih z izvajanjem primernih ukrepov za njihovo internacionalizacijo, zlasti pa njihovo dodatno vključevanje v enotni trg EU, vključno z lažjim dostopom do kapitala in redno posodobljenimi informacijami o poslovnih priložnostih v tujini ter učinkovitimi instrumenti trgovinske zaščite, s katerimi bi jih upravičeno zaščitili pred nepoštenim dampingom in subvencijami, da se zavaruje poštena konkurenca s tretjimi državami ter obenem zagotovi varstvo človekovih, delavskih in socialnih pravic ter okolja v tretjih državah; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in, kjer je to primerno, države članice, da spodbuja udeležbo MSP in po potrebi mikropodjetij na svetovnih trgih z izvajanjem primernih ukrepov za njihovo internacionalizacijo, zlasti pa njihovo dodatno vključevanje v enotni trg EU, vključno z lažjim dostopom do kapitala in redno posodobljenimi informacijami o poslovnih priložnostih v tujini ter učinkovitimi instrumenti trgovinske zaščite, s katerimi bi jih upravičeno zaščitili pred nepoštenim dampingom in subvencijami, da se zavaruje poštena konkurenca s tretjimi državami ter obenem zagotovi varstvo človekovih, delavskih in socialnih pravic ter okolja v tretjih državah;

| 2. | ugotavlja, da se MSP soočajo s težavami predvsem zato, ker je prišlo zaradi gospodarske krize do upada domačega povpraševanja; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se MSP soočajo s težavami predvsem zato, ker je prišlo zaradi gospodarske krize do upada domačega povpraševanja;

I.   Dostop do informacij

| 3. | poudarja, da je treba izboljšati zbiranje podatkov na ravni podjetij za dvig osveščenosti o potrebah MMSP, razširjanju najboljših praks in nudenju bolje usmerjene podpore na državni ravni in ravni EU; poziva tudi k redni analizi stroškov in koristi za preverjanje učinkovitosti take podpore z osredotočanjem na povečanje inovativnosti in konkurenčnosti MMSP tako na enotnem trgu kot na svetovni ravni; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba izboljšati zbiranje podatkov na ravni podjetij za dvig osveščenosti o potrebah MMSP, razširjanju najboljših praks in nudenju bolje usmerjene podpore na državni ravni in ravni EU; poziva tudi k redni analizi stroškov in koristi za preverjanje učinkovitosti take podpore z osredotočanjem na povečanje inovativnosti in konkurenčnosti MMSP tako na enotnem trgu kot na svetovni ravni;

| 4. | poudarja, da bi bilo treba najprej preveriti, kateri so obstoječi programi pomoči na nacionalni ravni in na ravni EU in kateri programi manjkajo, da bi preprečili prekrivanje ali vrzeli, v to pa bi bilo treba vključiti obstoječe ponudnike storitev in v sodelovanju z nacionalnimi agencijami oblikovati strategije pomoči; spodbuja organe držav članic, naj vzpostavijo podobne enotne spletne podatkovne zbirke z nacionalnimi in regionalnimi viri financiranja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba najprej preveriti, kateri so obstoječi programi pomoči na nacionalni ravni in na ravni EU in kateri programi manjkajo, da bi preprečili prekrivanje ali vrzeli, v to pa bi bilo treba vključiti obstoječe ponudnike storitev in v sodelovanju z nacionalnimi agencijami oblikovati strategije pomoči; spodbuja organe držav članic, naj vzpostavijo podobne enotne spletne podatkovne zbirke z nacionalnimi in regionalnimi viri financiranja;

| 5. | poudarja, da je treba oceniti razpoložljivi trg za širjenje internacionalizacije in še naprej spodbujati razvoj MSP na notranjem trgu, prav tako pa upoštevati razvoj MSP na notranjem trgu enako kot razvoj MSP v tujini; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba oceniti razpoložljivi trg za širjenje internacionalizacije in še naprej spodbujati razvoj MSP na notranjem trgu, prav tako pa upoštevati razvoj MSP na notranjem trgu enako kot razvoj MSP v tujini;

| 6. | meni, da je za konkurenčnost in rast EU ključno ustvariti mrežo, kot del digitalne platforme, združiti nacionalno službo za pomoč MSP, gospodarske zbornice, izvozne agencije, poslovna združenja in Komisijo, da bi podjetjem v EU, zlasti izvoznikom in uvoznikom, zagotovili natančne, pravočasne in bralcu prijazne informacije z enega mesta, zato da bi lahko popolnoma izkoristili novo skupno trgovinsko politiko Unije; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za konkurenčnost in rast EU ključno ustvariti mrežo, kot del digitalne platforme, združiti nacionalno službo za pomoč MSP, gospodarske zbornice, izvozne agencije, poslovna združenja in Komisijo, da bi podjetjem v EU, zlasti izvoznikom in uvoznikom, zagotovili natančne, pravočasne in bralcu prijazne informacije z enega mesta, zato da bi lahko popolnoma izkoristili novo skupno trgovinsko politiko Unije;

II.   Dostop do kapitala

| 7. | poudarja, da so ponavljajoče se težave pri dostopu do kapitala eden od ključnih razlogov za preprečevanje internacionalizacije MSP; poziva nacionalne vlade, naj podprejo MSP z uradno podprtimi izvoznimi krediti, pri čemer ne smejo izkrivljati konkurence znotraj EU, pa tudi z zagotavljanjem zadostnega financiranja za MSP (na primer posebna posojila, sofinanciranje in tvegani kapital), da bi pomagale premostiti zmanjševanje naložb in finančnih vzvodov bank; poudarja, da bi moralo biti tako financiranje zagotovljeno MSP, ki že izvažajo in ki lahko predstavijo izvedljiv poslovni načrt za izboljšanje ali konsolidacijo obstoječega tržnega deleža ter ustvarjajo delovna mesta, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so ponavljajoče se težave pri dostopu do kapitala eden od ključnih razlogov za preprečevanje internacionalizacije MSP; poziva nacionalne vlade, naj podprejo MSP z uradno podprtimi izvoznimi krediti, pri čemer ne smejo izkrivljati konkurence znotraj EU, pa tudi z zagotavljanjem zadostnega financiranja za MSP (na primer posebna posojila, sofinanciranje in tvegani kapital), da bi pomagale premostiti zmanjševanje naložb in finančnih vzvodov bank; poudarja, da bi moralo biti tako financiranje zagotovljeno MSP, ki že izvažajo in ki lahko predstavijo izvedljiv poslovni načrt za izboljšanje ali konsolidacijo obstoječega tržnega deleža ter ustvarjajo delovna mesta, zlasti za mlade;

| 8. | meni, da se za podporo gospodarstvu EU ne sme spregledati pomoči za ustanavljajoča se podjetja, ki nudijo inovativne proizvode in storitve ter za MSP, ki potrebujejo začetne oziroma dodatne investicije, bodisi delujejo na notranjem trgu ali, ko se želijo razvijati prek internacionalizacije; |
| --- | --- |

8.

meni, da se za podporo gospodarstvu EU ne sme spregledati pomoči za ustanavljajoča se podjetja, ki nudijo inovativne proizvode in storitve ter za MSP, ki potrebujejo začetne oziroma dodatne investicije, bodisi delujejo na notranjem trgu ali, ko se želijo razvijati prek internacionalizacije;

| 9. | zato poziva nacionalne vlade, naj pomagajo MSP s preučitvijo možnosti za oblikovanje, med drugim, investicijskih skladov za MSP, v katere bi lahko vsak evropski državljan naložil prihranke; |
| --- | --- |

9.

zato poziva nacionalne vlade, naj pomagajo MSP s preučitvijo možnosti za oblikovanje, med drugim, investicijskih skladov za MSP, v katere bi lahko vsak evropski državljan naložil prihranke;

| 10. | poziva, naj so uradno podprti izvozni krediti v skladu s smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), in spodbuja projekte, ki so v skladu z mednarodnimi delovnimi in okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj so uradno podprti izvozni krediti v skladu s smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), in spodbuja projekte, ki so v skladu z mednarodnimi delovnimi in okoljskimi standardi;

| 11. | poziva, naj se pomoč za MSP za dostop do kapitala prilagodi v skladu z ustreznim in posebnim povpraševanjem MSP, da bi se izognili enakemu pristopu za vse; ugotavlja, da v tem oziru industrija v EU kaže številne poslovne profile in potrebe, ki odražajo velikost, strukturo, področje dejavnosti in geografski položaj MSP; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se pomoč za MSP za dostop do kapitala prilagodi v skladu z ustreznim in posebnim povpraševanjem MSP, da bi se izognili enakemu pristopu za vse; ugotavlja, da v tem oziru industrija v EU kaže številne poslovne profile in potrebe, ki odražajo velikost, strukturo, področje dejavnosti in geografski položaj MSP;

| 12. | meni, da je nujno potrebujemo celostno strategijo za financiranje trgovine, ki bo namenjena pospeševanju internacionalizacije MSP; meni, da bi morala EU dejavno spodbujati in podpirati spodbude za razvoj MSP v strateških sektorjih, zlasti v primeru proizvodnih dejavnosti z visoko dodano vrednostjo, ki ponujajo konkurenčno prednost pred gospodarstvi v vzponu in visoko kakovostna delovna mesta za evropske državljane; zato poudarja, da je treba opredeliti obetavne tržne niše in spodbujati njihov razvoj; |
| --- | --- |

12.

meni, da je nujno potrebujemo celostno strategijo za financiranje trgovine, ki bo namenjena pospeševanju internacionalizacije MSP; meni, da bi morala EU dejavno spodbujati in podpirati spodbude za razvoj MSP v strateških sektorjih, zlasti v primeru proizvodnih dejavnosti z visoko dodano vrednostjo, ki ponujajo konkurenčno prednost pred gospodarstvi v vzponu in visoko kakovostna delovna mesta za evropske državljane; zato poudarja, da je treba opredeliti obetavne tržne niše in spodbujati njihov razvoj;

| 13. | poziva Komisijo, naj preuči evropski trg poslovnih angelov in druge podobne trge po svetu, da bi upoštevala izkušnje in vzpostavila zmogljivosti za vodje mrež poslovnih angelov v EU; spodbuja banke in druge finančne institucije, naj strankam svojih MSP zagotavljajo redno posodobljene informacije o razpoložljivih finančnih instrumentih, vključno s podpornimi mrežami MSP in poslovnimi angeli; poziva tudi Komisijo, naj v zvezi s tem ponudi ustrezne informacije; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj preuči evropski trg poslovnih angelov in druge podobne trge po svetu, da bi upoštevala izkušnje in vzpostavila zmogljivosti za vodje mrež poslovnih angelov v EU; spodbuja banke in druge finančne institucije, naj strankam svojih MSP zagotavljajo redno posodobljene informacije o razpoložljivih finančnih instrumentih, vključno s podpornimi mrežami MSP in poslovnimi angeli; poziva tudi Komisijo, naj v zvezi s tem ponudi ustrezne informacije;

| 14. | priznava obstoj ustaljenih in preverjenih sistemov za podporo MSP na nacionalni ravni, ki ponujajo dostop do izvoznih kreditov prek izvoznih agencij, in meni, da je to pomoč smiselno nadaljevati; vendar pa meni, da bi veljalo srednjeročno dodatno razpravljati o vzpostavitvi sistematske podpore za izvozne kredite na ravni EU, skupaj z vzpostavitvijo izvozno/uvozne organizacije MSP, ki bi izplačevala MSP dodatno pomoč prek izvoznih agencij na podlagi primerov najboljše prakse v posameznih državah; meni, da bi ta dodatna pomoč lahko vključevala posojila z ugodno in fiksno obrestno mero, kratkoročni delovni kapital in refinanciranje, lastniški kapital in rešitve zavarovalnega poslovanja; |
| --- | --- |

14.

priznava obstoj ustaljenih in preverjenih sistemov za podporo MSP na nacionalni ravni, ki ponujajo dostop do izvoznih kreditov prek izvoznih agencij, in meni, da je to pomoč smiselno nadaljevati; vendar pa meni, da bi veljalo srednjeročno dodatno razpravljati o vzpostavitvi sistematske podpore za izvozne kredite na ravni EU, skupaj z vzpostavitvijo izvozno/uvozne organizacije MSP, ki bi izplačevala MSP dodatno pomoč prek izvoznih agencij na podlagi primerov najboljše prakse v posameznih državah; meni, da bi ta dodatna pomoč lahko vključevala posojila z ugodno in fiksno obrestno mero, kratkoročni delovni kapital in refinanciranje, lastniški kapital in rešitve zavarovalnega poslovanja;

| 15. | opozarja na regulativne in zakonske korake, ki jim je treba narediti za izboljšanje dostopa MSP do jamstev, tj.:






  — | zmanjševanje ovir pri registraciji nepremičnin (npr. z ustanovitvijo kreditnih uradov); |
| --- | --- | --- |

15.

opozarja na regulativne in zakonske korake, ki jim je treba narediti za izboljšanje dostopa MSP do jamstev, tj.:

—

zmanjševanje ovir pri registraciji nepremičnin (npr. z ustanovitvijo kreditnih uradov);

| — | znižanje stroškov za posojilodajalce in zviševanje splošne kakovosti finančnih informacij v zvezi z MSP za spodbujanje njihove kreditne sposobnosti pri posojilodajalcih; |
| --- | --- |

—

znižanje stroškov za posojilodajalce in zviševanje splošne kakovosti finančnih informacij v zvezi z MSP za spodbujanje njihove kreditne sposobnosti pri posojilodajalcih;

| 16. | poudarja potrebo po zagotavljanju finančne in tehnične pomoči MSP, z osredotočanjem na raziskavo trga, svetovanjem v zvezi z načrtovanjem in financiranjem izvoza, pravnim svetovanjem (npr. o odstopnih klavzulah ali kaznih pri zamudah plačil ali neplačilu), carinske in davčne obveznosti ter predstavljanje podjetij na sejmih in poslovnih dogodkih (npr. za iskanje distributerjev v tretjih državah); |
| --- | --- |

16.

poudarja potrebo po zagotavljanju finančne in tehnične pomoči MSP, z osredotočanjem na raziskavo trga, svetovanjem v zvezi z načrtovanjem in financiranjem izvoza, pravnim svetovanjem (npr. o odstopnih klavzulah ali kaznih pri zamudah plačil ali neplačilu), carinske in davčne obveznosti ter predstavljanje podjetij na sejmih in poslovnih dogodkih (npr. za iskanje distributerjev v tretjih državah);

| 17. | vztraja, da se je treba osredotočiti tudi na odpravo kreditne vrzeli za mikropodjetja; poudarja koristno vlogo majhnih posojil pri omogočanju ustanavljanja takih podjetij; ponovno poudarja, da pri nišnih trgih že majhne neposredne tuje naložbe lahko spodbudijo osnovne poslovne pobude z vidika ustvarjanja rasti in trajnostnega razvoja na lokalni ravni (npr. razvijanje obrtniškega znanja); |
| --- | --- |

17.

vztraja, da se je treba osredotočiti tudi na odpravo kreditne vrzeli za mikropodjetja; poudarja koristno vlogo majhnih posojil pri omogočanju ustanavljanja takih podjetij; ponovno poudarja, da pri nišnih trgih že majhne neposredne tuje naložbe lahko spodbudijo osnovne poslovne pobude z vidika ustvarjanja rasti in trajnostnega razvoja na lokalni ravni (npr. razvijanje obrtniškega znanja);

| 18. | poziva k povečanju javno-zasebnih partnerstev pri zagotavljanju izhodiščnega in tveganega kapitala MMSP v EU s porazdelitvijo podjetniškega tveganja; poudarja, da imajo v tem oziru mikrofinančne institucije in skladi socialnega podjetništva pri razvijanju poslovnih možnosti pozitivno vlogo, ker imajo močne socialne, etične in okoljske cilje; |
| --- | --- |

18.

poziva k povečanju javno-zasebnih partnerstev pri zagotavljanju izhodiščnega in tveganega kapitala MMSP v EU s porazdelitvijo podjetniškega tveganja; poudarja, da imajo v tem oziru mikrofinančne institucije in skladi socialnega podjetništva pri razvijanju poslovnih možnosti pozitivno vlogo, ker imajo močne socialne, etične in okoljske cilje;

III.   Priporočila za dejanske ukrepe

| 19. | poziva k prizadevanju za poenostavitev poslovnega okolja za MSP na nacionalni ravni in ravni EU, da bi v tesnem posvetovanju z združenji MSP EU ter trgovinskimi in obrtnimi zbornicami, pa tudi drugimi primernimi zainteresiranimi stranmi, podprli skrajšanje upravnih postopkov in internacionalizacijo MSP; |
| --- | --- |

19.

poziva k prizadevanju za poenostavitev poslovnega okolja za MSP na nacionalni ravni in ravni EU, da bi v tesnem posvetovanju z združenji MSP EU ter trgovinskimi in obrtnimi zbornicami, pa tudi drugimi primernimi zainteresiranimi stranmi, podprli skrajšanje upravnih postopkov in internacionalizacijo MSP;

| 20. | poziva države članice, naj vzpostavijo enotne službe za pomoč podjetjem na lokalni ravni, ki bi jih upravljali v sodelovanju s podjetji EU, da bi lahko MSP v svojem jeziku prejemala informacije, ki bi jih lahko takoj uporabila, o izvoznih/uvoznih priložnostih, obstoječih (tarifnih in netarifnih) ovirah za trgovino, zaščiti naložb, določbah o reševanju sporov, konkurentih kot tudi poznavanju in razumevanju kulturnih in človeških praks na trgih tretjih držav; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj vzpostavijo enotne službe za pomoč podjetjem na lokalni ravni, ki bi jih upravljali v sodelovanju s podjetji EU, da bi lahko MSP v svojem jeziku prejemala informacije, ki bi jih lahko takoj uporabila, o izvoznih/uvoznih priložnostih, obstoječih (tarifnih in netarifnih) ovirah za trgovino, zaščiti naložb, določbah o reševanju sporov, konkurentih kot tudi poznavanju in razumevanju kulturnih in človeških praks na trgih tretjih držav;

| 21. | zahteva, da se razvije mreža med MSP ter velikimi evropskimi podjetji, da bi MSP izkoristila njihovo strokovno znanje ter izvozne in inovacijske zmogljivosti; |
| --- | --- |

21.

zahteva, da se razvije mreža med MSP ter velikimi evropskimi podjetji, da bi MSP izkoristila njihovo strokovno znanje ter izvozne in inovacijske zmogljivosti;

| 22. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjave med vodilnimi iz evropskih in tujih MSP, ki delujejo na podlagi vzorca programa „Erasmus za mlade podjetnike“, ki trenutno obstaja na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjave med vodilnimi iz evropskih in tujih MSP, ki delujejo na podlagi vzorca programa „Erasmus za mlade podjetnike“, ki trenutno obstaja na ravni Evropske unije;

| 23. | poudarja, da je treba spodbujati sodelovanje med evropskimi MSP in podjetji iz tretjih držav, da bi jim olajšali vstop na trg ter vključevanje na trge tretjih držav; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba spodbujati sodelovanje med evropskimi MSP in podjetji iz tretjih držav, da bi jim olajšali vstop na trg ter vključevanje na trge tretjih držav;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj evropska MSP bolje osvestijo glede trgovinskih sporazumov, o katerih se pogaja, in glede mednarodnih naložbenih možnosti, ki se jim ponujajo; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj evropska MSP bolje osvestijo glede trgovinskih sporazumov, o katerih se pogaja, in glede mednarodnih naložbenih možnosti, ki se jim ponujajo;

| 25. | spodbuja podjetja in izvoznike EU, da dejavno uporabljajo instrumente trgovinske zaščite, kot so pritožbe v okviru uredbe o trgovinskih ovirah ali register pritožb v podatkovni zbirki o dostopu na trg, da se Komisiji poroča o materialni škodi zaradi trgovinskih ovir in omogoči, kjer je primerno, da Komisija po uradni dolžnosti začne protidampinške preiskave in preiskave izravnalnih dajatev, pri tem pa tesno sodeluje z industrijo, da se kar najbolj zmanjša nevarnost povračilnih ukrepov; |
| --- | --- |

25.

spodbuja podjetja in izvoznike EU, da dejavno uporabljajo instrumente trgovinske zaščite, kot so pritožbe v okviru uredbe o trgovinskih ovirah ali register pritožb v podatkovni zbirki o dostopu na trg, da se Komisiji poroča o materialni škodi zaradi trgovinskih ovir in omogoči, kjer je primerno, da Komisija po uradni dolžnosti začne protidampinške preiskave in preiskave izravnalnih dajatev, pri tem pa tesno sodeluje z industrijo, da se kar najbolj zmanjša nevarnost povračilnih ukrepov;

| 26. | meni, da je učinkovito varstvo MSP pred nepoštenimi trgovinskimi praksami partnerskih držav EU enako pomembna kot pomoč MSP, ki se želijo internacionalizirati; meni, da sta internacionalizacija in varstvo dve plati istega procesa globalizacije; |
| --- | --- |

26.

meni, da je učinkovito varstvo MSP pred nepoštenimi trgovinskimi praksami partnerskih držav EU enako pomembna kot pomoč MSP, ki se želijo internacionalizirati; meni, da sta internacionalizacija in varstvo dve plati istega procesa globalizacije;

| 27. | poziva Komisijo, naj vprašanje izboljšanega dostopa MSP do protidampinških preiskav in preiskav izravnalnih dajatev ustrezno obravnava pri reformi instrumentov trgovinske zaščite EU; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj vprašanje izboljšanega dostopa MSP do protidampinških preiskav in preiskav izravnalnih dajatev ustrezno obravnava pri reformi instrumentov trgovinske zaščite EU;

| 28. | poziva Komisijo, naj vključi MSP v oblikovanje mednarodnih standardov (npr. ISO), ker spremembe v ureditvenih režimih neposredno vplivajo na njihovo dobičkonosnost; vztraja, da je treba odpravo neupravičenih netarifnih ovir obravnavati kot glavno prednostno nalogo Komisije, zlasti z usklajevanjem tehničnih pravil na podlagi ustreznih globalnih standardov; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj vključi MSP v oblikovanje mednarodnih standardov (npr. ISO), ker spremembe v ureditvenih režimih neposredno vplivajo na njihovo dobičkonosnost; vztraja, da je treba odpravo neupravičenih netarifnih ovir obravnavati kot glavno prednostno nalogo Komisije, zlasti z usklajevanjem tehničnih pravil na podlagi ustreznih globalnih standardov;

| 29. | poziva Komisijo, naj to razširjeno in trdovratno problematiko obravnava v večstranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumih, posebno v takih z industrijsko razvitimi gospodarstvi in gospodarstvi v vzponu, in zagotovi, da bo WTO netarifnim oviram pri trgovanju posvetila prav toliko pozornosti kot ukinitvi tarif; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj to razširjeno in trdovratno problematiko obravnava v večstranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumih, posebno v takih z industrijsko razvitimi gospodarstvi in gospodarstvi v vzponu, in zagotovi, da bo WTO netarifnim oviram pri trgovanju posvetila prav toliko pozornosti kot ukinitvi tarif;

| 30. | obžaluje pomanjkanje konkretnih sredstev, ki jih imajo na voljo evropska podjetja, zlasti MSP, za učinkovito spopadanje s kršenjem pravic intelektualne lastnine; pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga pregled direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za pravice intelektualne lastnine v vseh ustreznih večstranskih organizacijah (WTO, Svetovna zdravstvena organizacija, Svetovna organizacija za intelektualno lastnino); |
| --- | --- |

30.

obžaluje pomanjkanje konkretnih sredstev, ki jih imajo na voljo evropska podjetja, zlasti MSP, za učinkovito spopadanje s kršenjem pravic intelektualne lastnine; pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga pregled direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za pravice intelektualne lastnine v vseh ustreznih večstranskih organizacijah (WTO, Svetovna zdravstvena organizacija, Svetovna organizacija za intelektualno lastnino);

| 31. | poudarja, da so MSP občutljiva na nihanje cen; zato poziva Komisijo, naj si na ravni EU in v mednarodnih forumih, kot je G20, dejavno prizadeva za boj proti finančnim špekulacijam v zvezi s hrano in surovinami; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da so MSP občutljiva na nihanje cen; zato poziva Komisijo, naj si na ravni EU in v mednarodnih forumih, kot je G20, dejavno prizadeva za boj proti finančnim špekulacijam v zvezi s hrano in surovinami;

| 32. | poziva Unijo, naj v celoti izkoristi priložnosti za naložbe za MSP v EU, ki izvirajo iz evropske sosedske politike, pri tem pa posebno pozornost nameni čezmejnim naložbam v državah vzhodnega partnerstva in partnerstva z južnim Sredozemljem; poudarja, da bi morale naložbene priložnosti na teh območjih občutno prispevati k izpolnjevanju gospodarskih in socialnih potreb prebivalcev iz zadevnih držav ter spodbujati trajnostni gospodarski razvoj, poglabljati regionalno sodelovanje in regionalno stabilnost; |
| --- | --- |

32.

poziva Unijo, naj v celoti izkoristi priložnosti za naložbe za MSP v EU, ki izvirajo iz evropske sosedske politike, pri tem pa posebno pozornost nameni čezmejnim naložbam v državah vzhodnega partnerstva in partnerstva z južnim Sredozemljem; poudarja, da bi morale naložbene priložnosti na teh območjih občutno prispevati k izpolnjevanju gospodarskih in socialnih potreb prebivalcev iz zadevnih držav ter spodbujati trajnostni gospodarski razvoj, poglabljati regionalno sodelovanje in regionalno stabilnost;

| 33. | meni, da bi morali Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje razviti sinergije za dodatno izboljšanje trgovinske diplomacije Unije v svetu; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi morali Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje razviti sinergije za dodatno izboljšanje trgovinske diplomacije Unije v svetu;

| 34. | poziva EU, naj razvije velikopotezno skupno industrijsko politiko, ki bo temeljila na spodbujanju raziskav in inovacij, ki imajo koristi od inovativnih oblik financiranja, kot so projektne obveznice, in bo podpirala razvoj MSP prek dostopa do javnih naročil, da bi tako ohranili njeno konkurenčnost v odnosu do velikih akterjev v industrijskem in raziskovalnem sektorju; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, naj razvije velikopotezno skupno industrijsko politiko, ki bo temeljila na spodbujanju raziskav in inovacij, ki imajo koristi od inovativnih oblik financiranja, kot so projektne obveznice, in bo podpirala razvoj MSP prek dostopa do javnih naročil, da bi tako ohranili njeno konkurenčnost v odnosu do velikih akterjev v industrijskem in raziskovalnem sektorju;

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf

(2)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0363.

(4)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 103.

(5)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

(6)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400.

(7)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 182.

(8)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(9)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 95.

(10)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 16.

(11)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 77.

(12)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 132.

(13)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 166.

(14)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 79.

(15)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 113.

(16)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 34.

(17)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 203.

(18)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 13.

(19)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 19.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0257.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0412.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0565.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0275.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/24

---

P7_TA(2012)0470

Strategija digitalne svobode v zunanji politiki EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (2012/2094(INI))

(2015/C 434/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu, ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prost pretok informacij na internetu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu, ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prost pretok informacij na internetu (1),

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca ZN Franka La Rueja z dne 16. maja 2011 (A/HRC/17/27) in 10. avgusta 2011 (A/66/290) o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja, v katerih poudarja veljavnost mednarodnih meril in standardov na področju človekovih pravic, ki se nanašajo na pravico do svobode mnenja in izražanja, za internet kot komunikacijski medij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca ZN Franka La Rueja z dne 16. maja 2011 (A/HRC/17/27) in 10. avgusta 2011 (A/66/290) o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja, v katerih poudarja veljavnost mednarodnih meril in standardov na področju človekovih pravic, ki se nanašajo na pravico do svobode mnenja in izražanja, za internet kot komunikacijski medij,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 28. marca 2008 (7/36), ki določa mandat posebnega poročevalca za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 28. marca 2008 (7/36), ki določa mandat posebnega poročevalca za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja,

| — | ob upoštevanju poročila ZN z dne 16. junija 2011 o vodilnih načelih o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč (v katerem se odraža delo posebnega predstavnika ZN Johna Ruggieja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN z dne 16. junija 2011 o vodilnih načelih o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč (v katerem se odraža delo posebnega predstavnika ZN Johna Ruggieja),

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejel svet Medparlamentarne unije 19. oktobra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejel svet Medparlamentarne unije 19. oktobra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za človekove pravice in demokracijo, ki ga je sprejel Svet 25. junija 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za človekove pravice in demokracijo, ki ga je sprejel Svet 25. junija 2012 (3),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva (8) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva (8)

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna za leto 2012 z dne 29. februarja 2012, zlasti poziva za ustanovitev Sklada Evropske unije za vsesplošno svobodo interneta (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna za leto 2012 z dne 29. februarja 2012, zlasti poziva za ustanovitev Sklada Evropske unije za vsesplošno svobodo interneta (9),

| — | ob upoštevanju sporočila komisarke za digitalno agendo z dne 12. decembra 2011 o strategiji stalne povezanosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila komisarke za digitalno agendo z dne 12. decembra 2011 o strategiji stalne povezanosti,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o obnovljeni strategiji EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011-2014 (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o obnovljeni strategiji EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011-2014 (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (12),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti podjetij v mednarodnih trgovinskih sporazumih (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti podjetij v mednarodnih trgovinskih sporazumih (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (17),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, ki vzbujajo skrb glede digitalne svobode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, ki vzbujajo skrb glede digitalne svobode,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (18),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011, ki uvaja izvozne omejitve za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter orodja za nadzor (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011, ki uvaja izvozne omejitve za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter orodja za nadzor (19),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 264/2012 z dne 23. marca 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, ki izvaja izvozne omejitve za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter orodja za nadzor (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 264/2012 z dne 23. marca 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, ki izvaja izvozne omejitve za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter orodja za nadzor (20),

| — | ob upoštevanju členov 3 in 21 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 21 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju konvencije ZN z dne 17. aprila 2003 o varovanju nesnovne kulturne dediščine (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije ZN z dne 17. aprila 2003 o varovanju nesnovne kulturne dediščine (21),

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in tekočih pogajanjih o pristopu EU k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in tekočih pogajanjih o pristopu EU k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0374/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0374/2012),

| A. | ker tehnološki napredek omogoča, da posamezniki po vsem svetu uporabljajo novo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter imajo povezavo z internetom, in tako spodbuja korenite spremembe v družbi, delovanju demokracije, upravljanju, gospodarstvu, podjetništvu, medijih, razvoju in trgovini; |
| --- | --- |

A.

ker tehnološki napredek omogoča, da posamezniki po vsem svetu uporabljajo novo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter imajo povezavo z internetom, in tako spodbuja korenite spremembe v družbi, delovanju demokracije, upravljanju, gospodarstvu, podjetništvu, medijih, razvoju in trgovini;

| B. | ker je internet osnovno sredstvo, ki omogoča dostop do informacij, svobodo izražanja, svobodo tiska in svobodo zbiranja ter gospodarski, družbeni, politični in kulturni razvoj; |
| --- | --- |

B.

ker je internet osnovno sredstvo, ki omogoča dostop do informacij, svobodo izražanja, svobodo tiska in svobodo zbiranja ter gospodarski, družbeni, politični in kulturni razvoj;

| C. | ker velja splošno soglasje, ki se odraža v mednarodnem pravu, da morajo biti omejitve temeljnih pravic predvidene v zakonodaji; |
| --- | --- |

C.

ker velja splošno soglasje, ki se odraža v mednarodnem pravu, da morajo biti omejitve temeljnih pravic predvidene v zakonodaji;

| D. | ker mora EU varovati in spodbujati človekove pravice, tudi na spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

D.

ker mora EU varovati in spodbujati človekove pravice, tudi na spletu in zunaj njega;

| E. | ker so vključenost, spodbujanje digitalne pismenosti in premostitev digitalnih vrzeli osrednjega pomena za izkoriščanje močnega potenciala interneta ter informacijske in komunikacijske tehnologije za krepitev samozavesti posameznikov; |
| --- | --- |

E.

ker so vključenost, spodbujanje digitalne pismenosti in premostitev digitalnih vrzeli osrednjega pomena za izkoriščanje močnega potenciala interneta ter informacijske in komunikacijske tehnologije za krepitev samozavesti posameznikov;

| F. | ker se informacijska in komunikacijska tehnologija, čeprav je bila ključnega pomena za organizacijo družbenih gibanj in protestov v različnih državah, zlasti med arabsko pomladjo, uporablja tudi za represijo prek (masovne) cenzure, nadzora ter iskanja in sledenja informacij o posameznikih; |
| --- | --- |

F.

ker se informacijska in komunikacijska tehnologija, čeprav je bila ključnega pomena za organizacijo družbenih gibanj in protestov v različnih državah, zlasti med arabsko pomladjo, uporablja tudi za represijo prek (masovne) cenzure, nadzora ter iskanja in sledenja informacij o posameznikih;

| G. | ker lahko informacijska in komunikacijska tehnologija koristi tudi terorističnim organizacijam pri pripravi in izvedbi napadov; |
| --- | --- |

G.

ker lahko informacijska in komunikacijska tehnologija koristi tudi terorističnim organizacijam pri pripravi in izvedbi napadov;

| H. | ker okvir, v katerem se tehnologije uporabljajo, v veliki meri vpliva na to, ali ta tehnologija spodbuja pozitivni razvoj ali pa je sredstvo represije; |
| --- | --- |

H.

ker okvir, v katerem se tehnologije uporabljajo, v veliki meri vpliva na to, ali ta tehnologija spodbuja pozitivni razvoj ali pa je sredstvo represije;

| I. | ker s temi spremembami nastajajo nove okoliščine, ki zahtevajo prilagojeno uporabo veljavnih zakonov na podlagi strategije vključevanja interneta ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij v vse ukrepe zunanje politike EU; |
| --- | --- |

I.

ker s temi spremembami nastajajo nove okoliščine, ki zahtevajo prilagojeno uporabo veljavnih zakonov na podlagi strategije vključevanja interneta ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij v vse ukrepe zunanje politike EU;

| J. | ker se je internet uveljavil in se postopoma razvil v platformo z velikim javnim pomenom; ker pa zloraba novih možnosti in instrumentov, ki jih ponuja internet, ustvarja tudi nova tveganja in nevarnosti; |
| --- | --- |

J.

ker se je internet uveljavil in se postopoma razvil v platformo z velikim javnim pomenom; ker pa zloraba novih možnosti in instrumentov, ki jih ponuja internet, ustvarja tudi nova tveganja in nevarnosti;

| K. | ker je tudi internet postal dejavnik razvoja mednarodne trgovine, ki zahteva stalen nadzor, zlasti glede varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

K.

ker je tudi internet postal dejavnik razvoja mednarodne trgovine, ki zahteva stalen nadzor, zlasti glede varstva potrošnikov;

| L. | ker je treba omejevanje dostopa dovoliti v le v primerih uporabe interneta za nezakonite dejavnosti, kot so spodbujanje k sovraštvu, nasilju in rasizmu, totalitarna propaganda, dostop otrok do pornografije in spolno izkoriščanje otrok; |
| --- | --- |

L.

ker je treba omejevanje dostopa dovoliti v le v primerih uporabe interneta za nezakonite dejavnosti, kot so spodbujanje k sovraštvu, nasilju in rasizmu, totalitarna propaganda, dostop otrok do pornografije in spolno izkoriščanje otrok;

| M. | ker globalna in brezmejna narava interneta zahteva nove oblike mednarodnega sodelovanja in upravljanja, pri katerih sodeluje več zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

M.

ker globalna in brezmejna narava interneta zahteva nove oblike mednarodnega sodelovanja in upravljanja, pri katerih sodeluje več zainteresiranih strani;

| N. | ker člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa: „Unija skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija, ki jima pomaga visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zagotavljata to usklajenost in v ta namen sodelujeta.“ |
| --- | --- |

N.

ker člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa: „Unija skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija, ki jima pomaga visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zagotavljata to usklajenost in v ta namen sodelujeta.“

| O. | ker je nevtralnost omrežja bistveno načelo odprtega interneta, saj zagotavlja konkurenčnost in preglednost; |
| --- | --- |

O.

ker je nevtralnost omrežja bistveno načelo odprtega interneta, saj zagotavlja konkurenčnost in preglednost;

| P. | ker sta digitalna varnost in digitalna svoboda bistveni in druga druge ne moreta nadomestiti; |
| --- | --- |

P.

ker sta digitalna varnost in digitalna svoboda bistveni in druga druge ne moreta nadomestiti;

| Q. | ker je lahko EU vzor na področju digitalnih svoboščin le, če se te svoboščine zagotavljajo znotraj njenih meja; |
| --- | --- |

Q.

ker je lahko EU vzor na področju digitalnih svoboščin le, če se te svoboščine zagotavljajo znotraj njenih meja;

Človekove pravice in razvoj

| 1. | priznava, da je necenzuriran dostop do odprtega interneta, mobilnih telefonov ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij vplival na človekove pravice in temeljne svoboščine, s širitvijo področja svobode govora, dostopa do informacij, pravice do zasebnosti in svobode zbiranja po svetu; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je necenzuriran dostop do odprtega interneta, mobilnih telefonov ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij vplival na človekove pravice in temeljne svoboščine, s širitvijo področja svobode govora, dostopa do informacij, pravice do zasebnosti in svobode zbiranja po svetu;

| 2. | priznava, da imata odprt internet ter informacijska in komunikacijska tehnologija velik potencial za omogočanje, ustvarjanje in spodbujanje izgradnje skupnosti, civilne družbe svetovnega ekonomskega, družbenega, znanstvenega, kulturnega in političnega razvoja, ter tako prispevata k splošnemu človeškemu napredku; se vseeno zaveda novih tveganj in nevarnosti za človekove pravice, ki izhajajo iz zlorabe informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

2.

priznava, da imata odprt internet ter informacijska in komunikacijska tehnologija velik potencial za omogočanje, ustvarjanje in spodbujanje izgradnje skupnosti, civilne družbe svetovnega ekonomskega, družbenega, znanstvenega, kulturnega in političnega razvoja, ter tako prispevata k splošnemu človeškemu napredku; se vseeno zaveda novih tveganj in nevarnosti za človekove pravice, ki izhajajo iz zlorabe informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 3. | priznava, da internet in družabni mediji vladam omogočajo neposredno opravljanje diplomatske dejavnosti, ljudem po vsem svetu pa vse več stikov; poudarja, da lahko odprta izmenjava zamisli preprečuje ekstremizem ter izboljšuje medkulturno sodelovanje in razumevanje; |
| --- | --- |

3.

priznava, da internet in družabni mediji vladam omogočajo neposredno opravljanje diplomatske dejavnosti, ljudem po vsem svetu pa vse več stikov; poudarja, da lahko odprta izmenjava zamisli preprečuje ekstremizem ter izboljšuje medkulturno sodelovanje in razumevanje;

| 4. | meni, da kultura pomaga pri dostopu in stikih v primeru, ko so politični odnosi blokirani ali težavni; priznava, da sta svoboda in kultura tesno povezani in da ima EU strateški interes za digitalno kulturno diplomacijo; |
| --- | --- |

4.

meni, da kultura pomaga pri dostopu in stikih v primeru, ko so politični odnosi blokirani ali težavni; priznava, da sta svoboda in kultura tesno povezani in da ima EU strateški interes za digitalno kulturno diplomacijo;

| 5. | priznava vlogo umetniške svobode in svobode do posnemanja in ponovne uporabe kot temelja ustvarjalnosti in svobode izražanja in zamisli; se zaveda precejšnjega števila izjem in omejitev v ekosistemu avtorskih pravic, zlasti na področju novinarstva, citiranja, satire, arhivov, knjižnic in zagotavljanja dostopa in uporabnosti kulturne dediščine; |
| --- | --- |

5.

priznava vlogo umetniške svobode in svobode do posnemanja in ponovne uporabe kot temelja ustvarjalnosti in svobode izražanja in zamisli; se zaveda precejšnjega števila izjem in omejitev v ekosistemu avtorskih pravic, zlasti na področju novinarstva, citiranja, satire, arhivov, knjižnic in zagotavljanja dostopa in uporabnosti kulturne dediščine;

| 6. | poziva Komisijo, naj ustrezno obravnava dejstvo, da obstajajo države, ki uporabljajo represijo ter nadzor nad državljani, organizacijami civilne družbe in aktivisti, praksa v nekaterih državah pa vključuje vse pogostejšo uporabo tehnologije za blokiranje vsebin, spremljanje in identifikacijo zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, aktivistov in oporečnikov; poleg tega poziva Komisijo, naj ukrepa proti inkriminaciji legitimnega izražanja na spletu in sprejemanju restriktivne zakonodaje, ki upravičuje takšne ukrepe; zato ponovno potrjuje, da je tako delovanje v nasprotju s københavnskimi merili; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj ustrezno obravnava dejstvo, da obstajajo države, ki uporabljajo represijo ter nadzor nad državljani, organizacijami civilne družbe in aktivisti, praksa v nekaterih državah pa vključuje vse pogostejšo uporabo tehnologije za blokiranje vsebin, spremljanje in identifikacijo zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, aktivistov in oporečnikov; poleg tega poziva Komisijo, naj ukrepa proti inkriminaciji legitimnega izražanja na spletu in sprejemanju restriktivne zakonodaje, ki upravičuje takšne ukrepe; zato ponovno potrjuje, da je tako delovanje v nasprotju s københavnskimi merili;

| 7. | poudarja, da morajo ponudniki internetnih storitev, razvijalci programske opreme, izdelovalci strojne opreme, storitve socialnega mreženja/mediji in drugi priznavati in izvajati načela družbene odgovornosti podjetij, da bi zagotovili svobodo delovanja in varnost zagovornikov človekovih pravic ter svobodo izražanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morajo ponudniki internetnih storitev, razvijalci programske opreme, izdelovalci strojne opreme, storitve socialnega mreženja/mediji in drugi priznavati in izvajati načela družbene odgovornosti podjetij, da bi zagotovili svobodo delovanja in varnost zagovornikov človekovih pravic ter svobodo izražanja;

| 8. | poudarja, da bi morali spodbujanje in varovanje digitalnih svoboščin pod vodstvom visoke predstavnice in Evropske službe za zunanje delovanje vključiti v vse zunanje ukrepe EU, politiko in instrumente financiranja in pomoči, ter ju letno preverjati, da bi zagotovili odgovornost in stalnost; zahteva, da se glede tega zavzame dejavni pristop ter sprejmejo ukrepi, ki bi zagotovili horizontalno sodelovanje in usklajevanje med zadevnimi institucijami in agencijami EU ter znotraj njih; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali spodbujanje in varovanje digitalnih svoboščin pod vodstvom visoke predstavnice in Evropske službe za zunanje delovanje vključiti v vse zunanje ukrepe EU, politiko in instrumente financiranja in pomoči, ter ju letno preverjati, da bi zagotovili odgovornost in stalnost; zahteva, da se glede tega zavzame dejavni pristop ter sprejmejo ukrepi, ki bi zagotovili horizontalno sodelovanje in usklajevanje med zadevnimi institucijami in agencijami EU ter znotraj njih;

| 9. | podpira spoznanje Komisije, da je varen dostop do interneta del københavnskih meril in da bi bilo treba omejitve svobode izražanja, tudi na internetu, utemeljiti na podlagi nujne socialne potrebe in zlasti sorazmerno z legitimno zastavljenim ciljem; |
| --- | --- |

9.

podpira spoznanje Komisije, da je varen dostop do interneta del københavnskih meril in da bi bilo treba omejitve svobode izražanja, tudi na internetu, utemeljiti na podlagi nujne socialne potrebe in zlasti sorazmerno z legitimno zastavljenim ciljem;

| 10. | se zaveda pomislekov o varstvu in spodbujanju človekovih pravic in svoboščin na spletu, ki se porajajo v vseh državah, obenem pa priznava ključne ločnice, ki vplivajo na kontekst, v katerem se uporablja informacijska in komunikacijska tehnologija, kot sta obstoj pravne države in pravica do pravnega varstva; |
| --- | --- |

10.

se zaveda pomislekov o varstvu in spodbujanju človekovih pravic in svoboščin na spletu, ki se porajajo v vseh državah, obenem pa priznava ključne ločnice, ki vplivajo na kontekst, v katerem se uporablja informacijska in komunikacijska tehnologija, kot sta obstoj pravne države in pravica do pravnega varstva;

| 11. | poziva Komisijo, naj takrat, ko zagovarja nujno potrebne in sorazmerne omejitve temeljnih pravic, poskrbi za skladnost med zunanjim delovanjem EU in svojimi notranjimi strategijami, zlasti pri upoštevanju temeljnih načel mednarodnega prava, denimo da morajo biti te omejitve zakonsko utemeljene, ne pa da jih priložnostno uvaja industrija; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj takrat, ko zagovarja nujno potrebne in sorazmerne omejitve temeljnih pravic, poskrbi za skladnost med zunanjim delovanjem EU in svojimi notranjimi strategijami, zlasti pri upoštevanju temeljnih načel mednarodnega prava, denimo da morajo biti te omejitve zakonsko utemeljene, ne pa da jih priložnostno uvaja industrija;

| 12. | spodbuja posebnega predstavnika EU za človekove pravice, da digitalne svoboščine in strategijo stalne povezanosti vključi med svoje osrednje prednostne naloge; |
| --- | --- |

12.

spodbuja posebnega predstavnika EU za človekove pravice, da digitalne svoboščine in strategijo stalne povezanosti vključi med svoje osrednje prednostne naloge;

| 13. | poudarja, da je treba za učinkovito razvojno politiko EU in politiko s področja človekovih pravic vanju vključiti informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in premostiti digitalno vrzel, in sicer z zagotavljanjem osnovne tehnološke infrastrukture, s poenostavitvijo dostopa do znanja in informacij in s spodbujanjem digitalne pismenosti po vsem svetu; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba za učinkovito razvojno politiko EU in politiko s področja človekovih pravic vanju vključiti informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in premostiti digitalno vrzel, in sicer z zagotavljanjem osnovne tehnološke infrastrukture, s poenostavitvijo dostopa do znanja in informacij in s spodbujanjem digitalne pismenosti po vsem svetu;

| 14. | meni, da informacijska in komunikacijska tehnologija omogoča preglednost, dobro upravljanje, pismenost, izobrazbo, spolno in reproduktivno zdravstveno varstvo, učinkovito spremljanje volitev in pomoč pri nesrečah, zlasti na oddaljenih območjih in družbah v razvoju; |
| --- | --- |

14.

meni, da informacijska in komunikacijska tehnologija omogoča preglednost, dobro upravljanje, pismenost, izobrazbo, spolno in reproduktivno zdravstveno varstvo, učinkovito spremljanje volitev in pomoč pri nesrečah, zlasti na oddaljenih območjih in družbah v razvoju;

| 15. | poudarja, da bi morali programi s področja razvojne politike in človekovih pravic EU zajemati programe pomoči za spodbujanje digitalne svobode, zlasti v skupnostih v nedemokratičnih državah in državah, ki so v obdobju po konfliktu ali v katerih se odvija politična tranzicija; meni, da so strokovnjaki EU za oblikovanje predpisov bistveni sogovorniki za usposabljanje drugih tovrstnih strokovnjakov ter za vključevanje temeljnih pravic in načel v nove predpise in zakonodajo (na področju medijev) v tretjih državah; poudarja, da bi morali pomoč v obliki izgradnje infrastrukture za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo pogojevati z izvajanjem in ohranjanjem necenzuriranega dostopa do interneta in spletnih podatkov, pa tudi z digitalno svobodo v širšem smislu; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morali programi s področja razvojne politike in človekovih pravic EU zajemati programe pomoči za spodbujanje digitalne svobode, zlasti v skupnostih v nedemokratičnih državah in državah, ki so v obdobju po konfliktu ali v katerih se odvija politična tranzicija; meni, da so strokovnjaki EU za oblikovanje predpisov bistveni sogovorniki za usposabljanje drugih tovrstnih strokovnjakov ter za vključevanje temeljnih pravic in načel v nove predpise in zakonodajo (na področju medijev) v tretjih državah; poudarja, da bi morali pomoč v obliki izgradnje infrastrukture za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo pogojevati z izvajanjem in ohranjanjem necenzuriranega dostopa do interneta in spletnih podatkov, pa tudi z digitalno svobodo v širšem smislu;

| 16. | opozarja, da je pomembno razvijati informacijsko in komunikacijsko tehnologijo na konfliktnih območjih in tako spodbujati dejavnosti za izgradnjo miru na ravni civilne družbe, da bi zagotovili varne komunikacije med stranmi, ki sodelujejo v miroljubnem reševanju sporov, in tako dejavno premagali fizične ovire in nevarnosti v dvostranskih stikih, ki pretijo ljudem in organizacijam na teh območjih; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je pomembno razvijati informacijsko in komunikacijsko tehnologijo na konfliktnih območjih in tako spodbujati dejavnosti za izgradnjo miru na ravni civilne družbe, da bi zagotovili varne komunikacije med stranmi, ki sodelujejo v miroljubnem reševanju sporov, in tako dejavno premagali fizične ovire in nevarnosti v dvostranskih stikih, ki pretijo ljudem in organizacijam na teh območjih;

| 17. | upa, da bo ustrezna uporaba novih komunikacijskih tehnologij, predvsem družabnih medijev, z vzpostavitvijo družbenih platform za oblikovanje zakonodaje pomagala okrepiti neposredno demokracijo med državljani EU in državljani tretjih držav; |
| --- | --- |

17.

upa, da bo ustrezna uporaba novih komunikacijskih tehnologij, predvsem družabnih medijev, z vzpostavitvijo družbenih platform za oblikovanje zakonodaje pomagala okrepiti neposredno demokracijo med državljani EU in državljani tretjih držav;

| 18. | poudarja, da lahko digitalno zbiranje in razširjanje dokazov kršitev človekovih pravic prispevata k svetovnemu boju proti nekaznovanju; meni, da bi to gradivo morali biti sprejemljivo kot dokaz v sodnih postopkih v okviru mednarodnega (kazenskega) prava; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko digitalno zbiranje in razširjanje dokazov kršitev človekovih pravic prispevata k svetovnemu boju proti nekaznovanju; meni, da bi to gradivo morali biti sprejemljivo kot dokaz v sodnih postopkih v okviru mednarodnega (kazenskega) prava;

| 19. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo redke zemlje, ki se uporabljajo pri proizvodnji na področju informacijske in komunikacisjke tehnologije, pridobivale v pogojih, v katerih se spoštuje človekove, delavske in okoljske pravice, in da v tem primeru ne bodo veljaje monopolne prakse ali omejitve dostopa do trgovine iz izključno političnih razlogov; je prepričan, da je večstranski pristop pri zagotavljanju dostopa do redkih zemelj v človeških razmerah temeljni pogoj za izpolnitev teh ciljev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo redke zemlje, ki se uporabljajo pri proizvodnji na področju informacijske in komunikacisjke tehnologije, pridobivale v pogojih, v katerih se spoštuje človekove, delavske in okoljske pravice, in da v tem primeru ne bodo veljaje monopolne prakse ali omejitve dostopa do trgovine iz izključno političnih razlogov; je prepričan, da je večstranski pristop pri zagotavljanju dostopa do redkih zemelj v človeških razmerah temeljni pogoj za izpolnitev teh ciljev;

Trgovina

| 20. | ugotavlja, da je internet postal del javnega prostora, v katerem se uresničujejo nove oblike čezmejne trgovine, pa tudi inovativen razvoj trga ter družbeni in kulturni stiki; meni, da bi se morali digitalna svoboda in čezmejna trgovina podpirati in dopolnjevati ter tako ustvarjati in izboljševati poslovne priložnosti za evropska podjetja v svetovnem digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je internet postal del javnega prostora, v katerem se uresničujejo nove oblike čezmejne trgovine, pa tudi inovativen razvoj trga ter družbeni in kulturni stiki; meni, da bi se morali digitalna svoboda in čezmejna trgovina podpirati in dopolnjevati ter tako ustvarjati in izboljševati poslovne priložnosti za evropska podjetja v svetovnem digitalnem gospodarstvu;

| 21. | je seznanjen s pomisleki, da nekateri ljudje vse pogosteje sovražijo pomen, ki se skriva za izrazom avtorske pravice; priznava pomembno vlogo, ki jo je pri oblikovanju mehanizmov za uveljavljanje avtorskih pravic imela zunanjetrgovinska politika; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen s pomisleki, da nekateri ljudje vse pogosteje sovražijo pomen, ki se skriva za izrazom avtorske pravice; priznava pomembno vlogo, ki jo je pri oblikovanju mehanizmov za uveljavljanje avtorskih pravic imela zunanjetrgovinska politika;

| 22. | obžaluje dejstvo, da se tehnologija in storitve iz EU v tretjih državah včasih uporabljajo za namene, ki kršijo človekove pravice, in sicer za cenzuriranje informacij, množični nadzor, spremljanje, iskanje ter sledenje državljanov in njihove uporabe (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, potrebne za ustavitev te trgovine z digitalnim orožjem; |
| --- | --- |

22.

obžaluje dejstvo, da se tehnologija in storitve iz EU v tretjih državah včasih uporabljajo za namene, ki kršijo človekove pravice, in sicer za cenzuriranje informacij, množični nadzor, spremljanje, iskanje ter sledenje državljanov in njihove uporabe (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, potrebne za ustavitev te trgovine z digitalnim orožjem;

| 23. | zahteva prepoved izvoza tehnologij in storitev, ki se uporabljajo za represijo, avtoritarnim režimom; meni, da bi morala biti ta prepoved vzorčni primer za strukturne omejevalne ukrepe; vendar meni, da bi bilo preudarno navesti, da se morajo te prepovedi izdajati na osnovi posameznega primera ob upoštevanju posebnosti konfliktnih območjih ali avtoritarnih režimov; |
| --- | --- |

23.

zahteva prepoved izvoza tehnologij in storitev, ki se uporabljajo za represijo, avtoritarnim režimom; meni, da bi morala biti ta prepoved vzorčni primer za strukturne omejevalne ukrepe; vendar meni, da bi bilo preudarno navesti, da se morajo te prepovedi izdajati na osnovi posameznega primera ob upoštevanju posebnosti konfliktnih območjih ali avtoritarnih režimov;

| 24. | ocenjuje, da so nekateri tehnološki proizvodi in storitve za motenje, nadzor, spremljanje in prestrezanje namenjeni izključno za „enojno rabo“, zato poziva k izdelavi redno posodobljenega seznama držav, ki kršijo svobodo izražanja v okviru človekovih pravic in v katere bi moral biti izvoz proizvodov z enojno rabo prepovedan; |
| --- | --- |

24.

ocenjuje, da so nekateri tehnološki proizvodi in storitve za motenje, nadzor, spremljanje in prestrezanje namenjeni izključno za „enojno rabo“, zato poziva k izdelavi redno posodobljenega seznama držav, ki kršijo svobodo izražanja v okviru človekovih pravic in v katere bi moral biti izvoz proizvodov z enojno rabo prepovedan;

| 25. | poudarja, da je treba sankcije EU glede tehnologij izvajati in spremljati na ravni Unije in tako zagotoviti, da jih vse države članice enako spoštujejo in se ohranijo enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba sankcije EU glede tehnologij izvajati in spremljati na ravni Unije in tako zagotoviti, da jih vse države članice enako spoštujejo in se ohranijo enaki konkurenčni pogoji;

| 26. | poudarja, da bi morala Komisija imeti možnost, da podjetjem, ki dvomijo o tem, ali naj zaprosijo za izvozno dovoljenje, zagotoviti informacije v dejanskem času o zakonitosti ali morebitnih škodljivih učinkih trgovinskih dogovorov; to velja tudi za podjetja iz EU ali podjetja s sedežem v EU, ki stopajo v pogodbena razmerja z vladami tretjih držav, da bi pridobila dovoljenja za obratovanje, se pogajala o klavzulah za mirovanje ali sprejela sodelovanje javnosti pri poslovanju ali javno uporabo svojih omrežij in storitev; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi morala Komisija imeti možnost, da podjetjem, ki dvomijo o tem, ali naj zaprosijo za izvozno dovoljenje, zagotoviti informacije v dejanskem času o zakonitosti ali morebitnih škodljivih učinkih trgovinskih dogovorov; to velja tudi za podjetja iz EU ali podjetja s sedežem v EU, ki stopajo v pogodbena razmerja z vladami tretjih držav, da bi pridobila dovoljenja za obratovanje, se pogajala o klavzulah za mirovanje ali sprejela sodelovanje javnosti pri poslovanju ali javno uporabo svojih omrežij in storitev;

| 27. | poudarja pomen zaščite pravic potrošnika v okviru mednarodnih sporazumov, povezanih z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen zaščite pravic potrošnika v okviru mednarodnih sporazumov, povezanih z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo;

| 28. | poziva Komisijo, naj najpozneje v letu 2013 predloži predloge, ki od podjetij s sedežem v EU zahtevajo večjo preglednost in odgovornost ter razkritje politik presoje učinka v povezavi s človekovimi pravicami, da bi izboljšali spremljanje izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, izdelkov in storitev, namenjenih blokiranju spletnih strani, množičnemu nadzoru, sledenju in spremljanju posameznikov, vdiranju v zasebne pogovore (po elektronski pošti) in filtriranju zadetkov iskanja; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj najpozneje v letu 2013 predloži predloge, ki od podjetij s sedežem v EU zahtevajo večjo preglednost in odgovornost ter razkritje politik presoje učinka v povezavi s človekovimi pravicami, da bi izboljšali spremljanje izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, izdelkov in storitev, namenjenih blokiranju spletnih strani, množičnemu nadzoru, sledenju in spremljanju posameznikov, vdiranju v zasebne pogovore (po elektronski pošti) in filtriranju zadetkov iskanja;

| 29. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge zakonodajnega okvira EU, v skladu s katerim bi morala podjetja, ki sodelujejo pri javnih naročilih v državah članicah, izvajati ocene učinka ustrezne informacijske in komunikacijske tehnologije na človekove pravice, in sicer že v fazi raziskav in razvoja, in ne bi smela sodelovati pri morebitnih kršitvah človekovih pravic v tretjih državah; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pripravi predloge zakonodajnega okvira EU, v skladu s katerim bi morala podjetja, ki sodelujejo pri javnih naročilih v državah članicah, izvajati ocene učinka ustrezne informacijske in komunikacijske tehnologije na človekove pravice, in sicer že v fazi raziskav in razvoja, in ne bi smela sodelovati pri morebitnih kršitvah človekovih pravic v tretjih državah;

| 30. | meni, da bi morala podjetja oblikovati in izvajati poslovne prakse za nadzor nad mogočimi vplivi novih izdelkov informacijskih in komunikacijskih tehnologij na človekove pravice, in sicer tudi v fazi raziskav in razvoja, ter za zagotovitev nesodelovanja pri morebitnih kršitvah človekovih pravic v tretjih državah; poziva Komisijo, naj podjetjem EU zagotovi širok razpon informacij za izoblikovanje ustreznega ravnovesja med poslovnimi interesi in družbeno odgovornostjo gospodarskih družb. |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morala podjetja oblikovati in izvajati poslovne prakse za nadzor nad mogočimi vplivi novih izdelkov informacijskih in komunikacijskih tehnologij na človekove pravice, in sicer tudi v fazi raziskav in razvoja, ter za zagotovitev nesodelovanja pri morebitnih kršitvah človekovih pravic v tretjih državah; poziva Komisijo, naj podjetjem EU zagotovi širok razpon informacij za izoblikovanje ustreznega ravnovesja med poslovnimi interesi in družbeno odgovornostjo gospodarskih družb.

| 31. | v zvezi s tem obžaluje dejavno sodelovanje evropskih in mednarodnih podjetij, ki delujejo v EU, z državami, ki uporabljajo represivne vladne politike proti zagovornikom človekovih pravic in političnim oporečnikom v povezavi z digitalnimi pravicami, dostopom do interneta ter informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami; poziva Komisijo, naj podjetja, ki sodelujejo v takih dejavnostih, izključi iz postopkov javnih naročil in razpisov EU; |
| --- | --- |

31.

v zvezi s tem obžaluje dejavno sodelovanje evropskih in mednarodnih podjetij, ki delujejo v EU, z državami, ki uporabljajo represivne vladne politike proti zagovornikom človekovih pravic in političnim oporečnikom v povezavi z digitalnimi pravicami, dostopom do interneta ter informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami; poziva Komisijo, naj podjetja, ki sodelujejo v takih dejavnostih, izključi iz postopkov javnih naročil in razpisov EU;

| 32. | poziva Komisijo, naj podjetjem v EU zagotovi širok nabor informacij in na podlagi načel ZN, ki jih je vpeljal John Ruggie, poda smernice, s čimer bi zagotovila upoštevanje interesov podjetij in družbene odgovornosti gospodarskih družb; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj podjetjem v EU zagotovi širok nabor informacij in na podlagi načel ZN, ki jih je vpeljal John Ruggie, poda smernice, s čimer bi zagotovila upoštevanje interesov podjetij in družbene odgovornosti gospodarskih družb;

| 33. | poudarja, da je treba upoštevati učinek določanja tehnoloških standardov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter telekomunikacijske proizvode in storitve v EU v primerih, ko se to blago in storitve izvažajo v tretje države, v katerih imajo koncepti, kot je „zakonito prestrezanje“, drugačen pomen, na primer države, kjer ne veljajo načela pravne države; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba upoštevati učinek določanja tehnoloških standardov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter telekomunikacijske proizvode in storitve v EU v primerih, ko se to blago in storitve izvažajo v tretje države, v katerih imajo koncepti, kot je „zakonito prestrezanje“, drugačen pomen, na primer države, kjer ne veljajo načela pravne države;

| 34. | se zaveda, da je internet postal javni prostor in trg, za katera sta prost pretok informacij in dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije nenadomestljiva; zato meni, da je treba digitalno svobodo in prosto trgovino spodbujati in varovati istočasno, da bi pospešili in podprli svobodno izmenjavo idej in večje poslovne priložnosti za državljane EU v vedno bolj digitaliziranem svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

34.

se zaveda, da je internet postal javni prostor in trg, za katera sta prost pretok informacij in dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije nenadomestljiva; zato meni, da je treba digitalno svobodo in prosto trgovino spodbujati in varovati istočasno, da bi pospešili in podprli svobodno izmenjavo idej in večje poslovne priložnosti za državljane EU v vedno bolj digitaliziranem svetovnem gospodarstvu;

| 35. | poziva, naj EU v prihodnje sporazume o prosti trgovini vključi klavzule o pogojenosti, s katerimi se določijo pregledni zaščitni ukrepi, ohrani neomejen dostop do interneta in zagotavi prost pretok informacij; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj EU v prihodnje sporazume o prosti trgovini vključi klavzule o pogojenosti, s katerimi se določijo pregledni zaščitni ukrepi, ohrani neomejen dostop do interneta in zagotavi prost pretok informacij;

| 36. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo mandati za večstranska in dvostranska trgovinska pogajanja, pa tudi sam potek pogajanj resnično prispevali k doseganju pomembnih ciljev EU, zlasti k spodbujanju njenih vrednot, kot sta demokracija in pravna država, vzpostavitvi pravega enotnega digitalnega trga ter spoštovanju politike razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo mandati za večstranska in dvostranska trgovinska pogajanja, pa tudi sam potek pogajanj resnično prispevali k doseganju pomembnih ciljev EU, zlasti k spodbujanju njenih vrednot, kot sta demokracija in pravna država, vzpostavitvi pravega enotnega digitalnega trga ter spoštovanju politike razvojnega sodelovanja;

| 37. | poziva EU, naj zagotovi politično podporo za evropska podjetja, kadar se ta soočijo z zahtevo, naj odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, ali posredujejo osebne podatke tako, da kršijo temeljne pravice in omejujejo svobodo poslovanja; |
| --- | --- |

37.

poziva EU, naj zagotovi politično podporo za evropska podjetja, kadar se ta soočijo z zahtevo, naj odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, ali posredujejo osebne podatke tako, da kršijo temeljne pravice in omejujejo svobodo poslovanja;

| 38. | poziva EU, naj ukrepa proti čezmejnemu učinku zakonodaje tretjih držav na državljane EU in podjetja iz EU na spletu in ga čimbolj zmanjša; |
| --- | --- |

38.

poziva EU, naj ukrepa proti čezmejnemu učinku zakonodaje tretjih držav na državljane EU in podjetja iz EU na spletu in ga čimbolj zmanjša;

| 39. | ugotavlja, da se je elektronsko trgovanje razvilo zunaj tradicionalnih trgovinskih ureditvenih okvirov; poudarja pomen tesnejšega mednarodnega sodelovanja v STO in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino, ki bo zaščitilo in zagotovilo razvoj svetovnega digitalnega trga; zahteva, da se veljavni sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije v STO pregleda in posodobi, EU pa naj raziščem, kakšne so možnosti za mednarodni sporazum o digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da se je elektronsko trgovanje razvilo zunaj tradicionalnih trgovinskih ureditvenih okvirov; poudarja pomen tesnejšega mednarodnega sodelovanja v STO in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino, ki bo zaščitilo in zagotovilo razvoj svetovnega digitalnega trga; zahteva, da se veljavni sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije v STO pregleda in posodobi, EU pa naj raziščem, kakšne so možnosti za mednarodni sporazum o digitalnem gospodarstvu;

| 40. | poziva Komisijo, naj v prihodnje trgovinske sporazume prenese uveljavitev in pravice intelektualne lastnine negospodarskih akterjev ter zagotovi, da lahko do posegov v svobodo internetnih pravic pride le v skladu z načeli pravne države in z odločitvijo sodne oblasti; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj v prihodnje trgovinske sporazume prenese uveljavitev in pravice intelektualne lastnine negospodarskih akterjev ter zagotovi, da lahko do posegov v svobodo internetnih pravic pride le v skladu z načeli pravne države in z odločitvijo sodne oblasti;

| 41. | meni, da gre pri omejevanju dostopa za podjetja iz EU in potrošnike na spletu do (digitalnih) trgov zaradi množične cenzure v tretjih državah za protekcionistične ukrepe in trgovinske ovire; poziva Komisijo, naj predstavi strategijo, ki bi izpodbijala ukrepe tretjih držav, ki omejujejo dostop podjetij EU do njihovih spletnih trgov; |
| --- | --- |

41.

meni, da gre pri omejevanju dostopa za podjetja iz EU in potrošnike na spletu do (digitalnih) trgov zaradi množične cenzure v tretjih državah za protekcionistične ukrepe in trgovinske ovire; poziva Komisijo, naj predstavi strategijo, ki bi izpodbijala ukrepe tretjih držav, ki omejujejo dostop podjetij EU do njihovih spletnih trgov;

| 42. | poziva EU, naj si prizadeva regulacijo interneta ter informacijske in komunikacijske tehnologije ohraniti na upravičeni in ustrezni ravni ter jo uporabiti le takrat, ko meni, da je potrebna. |
| --- | --- |

42.

poziva EU, naj si prizadeva regulacijo interneta ter informacijske in komunikacijske tehnologije ohraniti na upravičeni in ustrezni ravni ter jo uporabiti le takrat, ko meni, da je potrebna.

| 43. | poziva, naj se v Wassenaarski sporazum vključi tehnologija, ki je namenjena izključno represiji; |
| --- | --- |

43.

poziva, naj se v Wassenaarski sporazum vključi tehnologija, ki je namenjena izključno represiji;

| 44. | poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovijo politično podporo podjetjem iz EU, ki delujejo v tretjih državah, v katerih se srečujejo z zahtevami, naj odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, omejijo svobodo zagotavljanja storitev ali predložijo osebne podatke tako, da bi se s tem kršile temeljne pravice; poudarja, da digitalna podjetja pogosto delujejo brez meja ter da lahko zakonodaja tretjih držav negativno vpliva na evropske uporabnike in potrošnike; zato še poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo vpliv zakonodaje tretjih držav na fizične ali pravne osebe, ki delujejo v EU, čim manjši; |
| --- | --- |

44.

poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovijo politično podporo podjetjem iz EU, ki delujejo v tretjih državah, v katerih se srečujejo z zahtevami, naj odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, omejijo svobodo zagotavljanja storitev ali predložijo osebne podatke tako, da bi se s tem kršile temeljne pravice; poudarja, da digitalna podjetja pogosto delujejo brez meja ter da lahko zakonodaja tretjih držav negativno vpliva na evropske uporabnike in potrošnike; zato še poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo vpliv zakonodaje tretjih držav na fizične ali pravne osebe, ki delujejo v EU, čim manjši;

| 45. | ugotavlja, da vse pogostejše vladno vmešavanje in reguliranje ovirata odprtost in neomejenost interneta ter tako omejujeta možnosti za povečanje elektronske trgovine in zavirata podjetja EU, ki delujejo v digitalnem gospodarstvu; meni, da je sodelovanje več zainteresiranih strani najboljši način za izoblikovanje ravnovesja med javnimi in zasebnimi interesi na internetu in svetovnem trgu; spodbuja mednarodna prizadevanja, ki bi omogočila, da se zgradi potrebna infrastruktura za razširitev digitalnega gospodarstva, vključno z liberalnimi zakonskimi predpisi, ter poziva države v razvoju, naj povečajo vzajemne koristi v skladu z načelom trgovine za spremembe; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da vse pogostejše vladno vmešavanje in reguliranje ovirata odprtost in neomejenost interneta ter tako omejujeta možnosti za povečanje elektronske trgovine in zavirata podjetja EU, ki delujejo v digitalnem gospodarstvu; meni, da je sodelovanje več zainteresiranih strani najboljši način za izoblikovanje ravnovesja med javnimi in zasebnimi interesi na internetu in svetovnem trgu; spodbuja mednarodna prizadevanja, ki bi omogočila, da se zgradi potrebna infrastruktura za razširitev digitalnega gospodarstva, vključno z liberalnimi zakonskimi predpisi, ter poziva države v razvoju, naj povečajo vzajemne koristi v skladu z načelom trgovine za spremembe;

| 46. | meni, da je omejevanje dostopa podjetij EU do digitalnih trgov in spletnih potrošnikov – ki se med drugim izvaja z masovno državno cenzuro ali omejevanjem dostopa do trga za evropske ponudnike spletnih storitev v tretjih državah – trgovinska ovira; poziva Komisijo in Svet, naj v vse prihodnje trgovinske sporazume vključita varovalni mehanizem, in sicer zlasti v tiste, ki vsebujejo določbe z vplivom na spletne storitve in spletne skupnosti uporabnikov, ki delijo informacije, saj bi se tako zagotovilo, da tretje strani od podjetij za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo iz EU ne bodo zahtevale, naj omejijo dostop do spletnih mest, odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, ali posredujejo osebne podatke – na primer naslov IP – tako, da se s tem kršijo temeljne pravice in svoboščine; poleg tega poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta strategijo za izpodbijanje ukrepov tretjih držav, ki omejujejo dostop podjetij EU do svetovnih spletnih trgov; |
| --- | --- |

46.

meni, da je omejevanje dostopa podjetij EU do digitalnih trgov in spletnih potrošnikov – ki se med drugim izvaja z masovno državno cenzuro ali omejevanjem dostopa do trga za evropske ponudnike spletnih storitev v tretjih državah – trgovinska ovira; poziva Komisijo in Svet, naj v vse prihodnje trgovinske sporazume vključita varovalni mehanizem, in sicer zlasti v tiste, ki vsebujejo določbe z vplivom na spletne storitve in spletne skupnosti uporabnikov, ki delijo informacije, saj bi se tako zagotovilo, da tretje strani od podjetij za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo iz EU ne bodo zahtevale, naj omejijo dostop do spletnih mest, odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, ali posredujejo osebne podatke – na primer naslov IP – tako, da se s tem kršijo temeljne pravice in svoboščine; poleg tega poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta strategijo za izpodbijanje ukrepov tretjih držav, ki omejujejo dostop podjetij EU do svetovnih spletnih trgov;

| 47. | poziva Komisijo, naj predloži nov osnutek regulativnega okvira o izvozu blaga z dvojno rabo, ki bo obravnaval potencialno škodljivi izvoz izdelkov in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije v tretje države ter predvidel usklajevalno in nadzorno vlogo Komisije; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj predloži nov osnutek regulativnega okvira o izvozu blaga z dvojno rabo, ki bo obravnaval potencialno škodljivi izvoz izdelkov in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije v tretje države ter predvidel usklajevalno in nadzorno vlogo Komisije;

Upravljanje interneta

| 48. | meni, da je za spoštovanje odprte in participativne narave interneta bistveno sprejemanje odločitev, ki je pregledno in temelji na sodelovanju; meni, da morajo biti vse razprave o pravilih o internetu odprte in vključevati vse interesne skupine, zlasti tiste, ki so specializirane za zaščito temeljnih pravic, ter vsakodnevne uporabnike interneta; meni, da bi morala imeti EU vodilno vlogo pri oblikovanju temeljnih pravil in norm vedenja v kibernetičnem svetu na področju digitalne svobode, vključno z mehanizmi reševanja sporov, pri čemer bi bilo treba upoštevati navzkrižja sodnih pristojnosti; |
| --- | --- |

48.

meni, da je za spoštovanje odprte in participativne narave interneta bistveno sprejemanje odločitev, ki je pregledno in temelji na sodelovanju; meni, da morajo biti vse razprave o pravilih o internetu odprte in vključevati vse interesne skupine, zlasti tiste, ki so specializirane za zaščito temeljnih pravic, ter vsakodnevne uporabnike interneta; meni, da bi morala imeti EU vodilno vlogo pri oblikovanju temeljnih pravil in norm vedenja v kibernetičnem svetu na področju digitalne svobode, vključno z mehanizmi reševanja sporov, pri čemer bi bilo treba upoštevati navzkrižja sodnih pristojnosti;

| 49. | ugotavlja, da je struktura interneta zaenkrat razmeroma neregulirana in se upravlja na podlagi pristopa vključevanja več zainteresiranih strani; poudarja, da mora EU zagotoviti vključujoč model z več zainteresiranimi stranmi, v katerem velika podjetja in vladni akterji ne smejo prevladati nad majhnimi podjetji ter akterji civilne družbe in uporabniki; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da je struktura interneta zaenkrat razmeroma neregulirana in se upravlja na podlagi pristopa vključevanja več zainteresiranih strani; poudarja, da mora EU zagotoviti vključujoč model z več zainteresiranimi stranmi, v katerem velika podjetja in vladni akterji ne smejo prevladati nad majhnimi podjetji ter akterji civilne družbe in uporabniki;

| 50. | meni, da sodelovanje med vladami in zasebnimi akterji glede vprašanj informacijske in komunikacijske tehnologije ne bi smelo temeljiti na tem, da se ponudnikom internetnih storitev naloži neposredne in posredne obveznosti, naj z nadzorom in reguliranjem interneta prevzamejo prenesene vloge organov pregona; |
| --- | --- |

50.

meni, da sodelovanje med vladami in zasebnimi akterji glede vprašanj informacijske in komunikacijske tehnologije ne bi smelo temeljiti na tem, da se ponudnikom internetnih storitev naloži neposredne in posredne obveznosti, naj z nadzorom in reguliranjem interneta prevzamejo prenesene vloge organov pregona;

| 51. | poudarja pomen skupne strategije EU za upravljanje interneta, pa tudi za reševanje vprašanj, povezanih z regulacijo telekomunikacij, in opozarja, da sektor na mednarodni ravni ureja Mednarodna telekomunikacijska zveza, v kateri ima vsaka država članica en glas; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen skupne strategije EU za upravljanje interneta, pa tudi za reševanje vprašanj, povezanih z regulacijo telekomunikacij, in opozarja, da sektor na mednarodni ravni ureja Mednarodna telekomunikacijska zveza, v kateri ima vsaka država članica en glas;

| 52. | je zaskrbljen zaradi predlogov koalicij vlad in podjetij, s katerimi si prizadevajo uvesti regulativni nadzor ter povečati vladni in zasebni nadzor nad internetom in telekomunikacijami; |
| --- | --- |

52.

je zaskrbljen zaradi predlogov koalicij vlad in podjetij, s katerimi si prizadevajo uvesti regulativni nadzor ter povečati vladni in zasebni nadzor nad internetom in telekomunikacijami;

| 53. | poziva EU, naj obravnava in prepreči izventeritorialni vpliv zakonov tretjih držav, zlasti zakonov o pravici intelektualne lastnine, na državljane, potrošnike in podjetja EU; glede tega poziva Komisijo, naj čim prej predloži vseevropsko strategijo za računalništvo v oblaku, ki jo poudarja digitalna agenda za Evropo; |
| --- | --- |

53.

poziva EU, naj obravnava in prepreči izventeritorialni vpliv zakonov tretjih držav, zlasti zakonov o pravici intelektualne lastnine, na državljane, potrošnike in podjetja EU; glede tega poziva Komisijo, naj čim prej predloži vseevropsko strategijo za računalništvo v oblaku, ki jo poudarja digitalna agenda za Evropo;

| 54. | opozarja, da so internet, podatkovne povezave, shranjevanje podatkov ter informacijske in komunikacijske tehnologije bistveni deli kritične infrastrukture EU; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da so internet, podatkovne povezave, shranjevanje podatkov ter informacijske in komunikacijske tehnologije bistveni deli kritične infrastrukture EU;

| 55. | obžaluje, da v EU obstaja pritisk, da bi okrepili pooblastila za blokiranje spletnih strani, saj bi to vedno moral biti izhod v sili; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da v EU obstaja pritisk, da bi okrepili pooblastila za blokiranje spletnih strani, saj bi to vedno moral biti izhod v sili;

| 56. | močno podpira načelo spletne nevtralnosti, kar pomeni, da ponudniki internetnih storitev ne blokirajo, diskriminirajo, škodujejo ali zmanjšujejo, niti s pomočjo cen, zmožnosti posameznikov, da uporabljajo storitve za dostop, uporabo, pošiljanje, objavljanje, prejemanje ali ponujanje katerekoli vsebine, uporabniškega programa ali storitve po lastni izbiri, ne glede na vir ali cilj; |
| --- | --- |

56.

močno podpira načelo spletne nevtralnosti, kar pomeni, da ponudniki internetnih storitev ne blokirajo, diskriminirajo, škodujejo ali zmanjšujejo, niti s pomočjo cen, zmožnosti posameznikov, da uporabljajo storitve za dostop, uporabo, pošiljanje, objavljanje, prejemanje ali ponujanje katerekoli vsebine, uporabniškega programa ali storitve po lastni izbiri, ne glede na vir ali cilj;

| 57. | meni, da je potrebnega več sodelovanja na svetovni ravni za ohranitev in posodobitev pravic intelektualne lastnine v prihodnosti, kar je bistvenega pomena za zagotavljanje inovacij, delovnih mest in odprte svetovne trgovine; |
| --- | --- |

57.

meni, da je potrebnega več sodelovanja na svetovni ravni za ohranitev in posodobitev pravic intelektualne lastnine v prihodnosti, kar je bistvenega pomena za zagotavljanje inovacij, delovnih mest in odprte svetovne trgovine;

| 58. | poziva države članice in Komisijo, naj razvijejo politiko pravic intelektualne lastnine, da bo ljudem še naprej omogočeno ustvarjanje in deljenje lastne vsebine brez pridobitve pravic intelektualne lastnine, če bodo tako želeli; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice in Komisijo, naj razvijejo politiko pravic intelektualne lastnine, da bo ljudem še naprej omogočeno ustvarjanje in deljenje lastne vsebine brez pridobitve pravic intelektualne lastnine, če bodo tako želeli;

| 59. | poziva Komisijo, naj predlaga nov regulativni okvir za čezmejno spletno trgovanje, oceno in revizijo Direktive o informacijski družbi (2001/29/ES) da bi zagotovila predvidljivost in prilagodljivost ureditve avtorskih pravic EU, ter revizijo direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, s čimer bi se potreba po ustrezni reformi in varstvu avtorskih pravic uravnotežila s potrebo po varstvu temeljnih pravic na spletu ter ohranilo odprti internet in služilo kot osnova za pravice intelektualne lastnine in obveznosti za prihodnje prostotrgovinske sporazume; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj predlaga nov regulativni okvir za čezmejno spletno trgovanje, oceno in revizijo Direktive o informacijski družbi (2001/29/ES) da bi zagotovila predvidljivost in prilagodljivost ureditve avtorskih pravic EU, ter revizijo direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, s čimer bi se potreba po ustrezni reformi in varstvu avtorskih pravic uravnotežila s potrebo po varstvu temeljnih pravic na spletu ter ohranilo odprti internet in služilo kot osnova za pravice intelektualne lastnine in obveznosti za prihodnje prostotrgovinske sporazume;

Strategija digitalne svobode

| 60. | se zaveda, da je treba človekove pravice spoštovati tudi na spletu, in meni, da bi bilo treba za napredek pri teh prizadevanjih v vse programe EU, zlasti v evropsko sosedsko politiko in strateška partnerstva, vključiti informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

60.

se zaveda, da je treba človekove pravice spoštovati tudi na spletu, in meni, da bi bilo treba za napredek pri teh prizadevanjih v vse programe EU, zlasti v evropsko sosedsko politiko in strateška partnerstva, vključiti informacijsko in komunikacijsko tehnologijo;

| 61. | poziva EU, naj digitalno svobodo prizna kot temeljno pravico in nujen pogoj za uživanje splošnih človekovih pravic, kot so zasebnost, svoboda izražanja, svoboda zbiranja in dostop do informacij ter zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju; |
| --- | --- |

61.

poziva EU, naj digitalno svobodo prizna kot temeljno pravico in nujen pogoj za uživanje splošnih človekovih pravic, kot so zasebnost, svoboda izražanja, svoboda zbiranja in dostop do informacij ter zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju;

| 62. | poziva Komisijo in Svet, naj podpreta, usposobita in spodbujata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, ki pri svojih dejavnostih uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, ter se zavzemata za s tem povezane temeljne pravice do zasebnosti, svobodnega izražanja ter svobode zbiranja in združevanja na spletu; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in Svet, naj podpreta, usposobita in spodbujata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, ki pri svojih dejavnostih uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, ter se zavzemata za s tem povezane temeljne pravice do zasebnosti, svobodnega izražanja ter svobode zbiranja in združevanja na spletu;

| 63. | poziva države članice, naj izjemo javnega reda in miru ne uporabljajo kot omejevalnega ukrepa za omejevanje temeljnih pravic organizacij civilne družbe do zbiranja in demonstracij in opozarja, da morajo biti take izjeme motivirane in sorazmerne; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj izjemo javnega reda in miru ne uporabljajo kot omejevalnega ukrepa za omejevanje temeljnih pravic organizacij civilne družbe do zbiranja in demonstracij in opozarja, da morajo biti take izjeme motivirane in sorazmerne;

| 64. | poziva k politični in diplomatski podpori digitalni svobodi v državah prejemnicah pomoči EU poleg programov pomoči; |
| --- | --- |

64.

poziva k politični in diplomatski podpori digitalni svobodi v državah prejemnicah pomoči EU poleg programov pomoči;

| 65. | meni, da bi bilo treba omejitve digitalne svobode v celoti upoštevati pri odnosih EU s tretjimi državami, tiste države – razen držav, v katerih so hudi konflikti, ki trpijo zaradi nesreče ali ki se nahajajo v razmerah neposredno po nesrečah ali konfliktih – ki tovrstno podporo in pomoč že prejemajo, pa bi morale informacijsko in komunikacijsko tehnologijo uporabljati na načine, s katerimi bi povečale preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

65.

meni, da bi bilo treba omejitve digitalne svobode v celoti upoštevati pri odnosih EU s tretjimi državami, tiste države – razen držav, v katerih so hudi konflikti, ki trpijo zaradi nesreče ali ki se nahajajo v razmerah neposredno po nesrečah ali konfliktih – ki tovrstno podporo in pomoč že prejemajo, pa bi morale informacijsko in komunikacijsko tehnologijo uporabljati na načine, s katerimi bi povečale preglednost in odgovornost;

| 66. | odločno poziva Svet in Komisijo, naj v pristopna pogajanja in pogajanja o okvirnih sporazumih s tretjimi državami, dialoge o človekovih pravicah, trgovinska pogajanja in pri vseh stikih, ki se nanašajo človekove pravice, vključita klavzule o pogojenosti, ki določajo, da je treba zagotavljati in spoštovati neomejen dostop do interneta in digitalno svobodo; |
| --- | --- |

66.

odločno poziva Svet in Komisijo, naj v pristopna pogajanja in pogajanja o okvirnih sporazumih s tretjimi državami, dialoge o človekovih pravicah, trgovinska pogajanja in pri vseh stikih, ki se nanašajo človekove pravice, vključita klavzule o pogojenosti, ki določajo, da je treba zagotavljati in spoštovati neomejen dostop do interneta in digitalno svobodo;

| 67. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata in ohranjata visoke standarde za digitalno svobodo v EU, zlasti s kodifikacijo načela nevtralnosti omrežja v ustreznih predpisih, in tako okrepita verodostojnost Unije pri spodbujanju in zaščiti digitalne svobode po svetu in zavzemanju zanjo; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata in ohranjata visoke standarde za digitalno svobodo v EU, zlasti s kodifikacijo načela nevtralnosti omrežja v ustreznih predpisih, in tako okrepita verodostojnost Unije pri spodbujanju in zaščiti digitalne svobode po svetu in zavzemanju zanjo;

| 68. | meni, da sta združevanje trgovinskih, varnostnih in zunanjih politik EU ter usklajevanje vrednot in interesov nujna, če želi Unija v celoti uporabiti svojo gospodarsko moč in pri zavzemanju za digitalno svobodo delovati kot globalni akter; |
| --- | --- |

68.

meni, da sta združevanje trgovinskih, varnostnih in zunanjih politik EU ter usklajevanje vrednot in interesov nujna, če želi Unija v celoti uporabiti svojo gospodarsko moč in pri zavzemanju za digitalno svobodo delovati kot globalni akter;

| 69. | meni, da so pri pripravi in izvajanju strategije digitalne svobode usklajevanje in skupne diplomatske pobude s preostalimi državami OECD nujno potrebni za učinkovito in uspešno ukrepanje; |
| --- | --- |

69.

meni, da so pri pripravi in izvajanju strategije digitalne svobode usklajevanje in skupne diplomatske pobude s preostalimi državami OECD nujno potrebni za učinkovito in uspešno ukrepanje;

| 70. | poziva Komisijo in Svet, naj čim prej sprejmeta strategijo za digitalno svobodo v zunanji politiki EU; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in Svet, naj čim prej sprejmeta strategijo za digitalno svobodo v zunanji politiki EU;

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve/podpredsednici Komisije ter Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

71.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve/podpredsednici Komisije ter Evropski službi za zunanje delovanje.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

(2)  ki jo je 19. oktobra 2011 v Bernu soglasno sprejel svet Medparlamentarne unije na svojem 189. zasedanju http://www.ipu.org/english/issues/hrdocs/189/is01.htm

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0250.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0237.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0140.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0059.

(9)  UL L 56, 29.2.2012, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0511.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0364.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(13)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 135.

(14)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(15)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 33.

(16)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 24.

(17)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0406.

(19)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

(20)  UL L 87, 24.3.2012, str. 26.

(21)  http://unesdoc.unesco.org/images/0013/001325/132540e.pdf

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/34

---

P7_TA(2012)0476

Sodni sistem za patentne spore

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o sodnem sistemu za patentne spore (2011/2176(INI))

(2015/C 434/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/167/EU z dne 10. marca 2011 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/167/EU z dne 10. marca 2011 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (1),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (COM(2011)0215),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja (COM(2011)0216),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča EU št. 1/09 z dne 8. marca 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča EU št. 1/09 z dne 8. marca 2011 (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za ustavne zadeve (A7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za ustavne zadeve (A7-0009/2012),

| A. | ker je učinkovit patentni sistem v Evropi nujen pogoj za spodbujanje rasti prek inovacij in za pomoč evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP), pri soočanju z gospodarsko krizo in mednarodno konkurenco; |
| --- | --- |

A.

ker je učinkovit patentni sistem v Evropi nujen pogoj za spodbujanje rasti prek inovacij in za pomoč evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP), pri soočanju z gospodarsko krizo in mednarodno konkurenco;

| B. | ker so bili v skladu s Sklepom Sveta 2011/167/EU o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Francija, Irska, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo pooblaščeni, da med seboj vzpostavijo okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva z uporabo ustreznih določb iz Pogodb; |
| --- | --- |

B.

ker so bili v skladu s Sklepom Sveta 2011/167/EU o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Francija, Irska, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo pooblaščeni, da med seboj vzpostavijo okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva z uporabo ustreznih določb iz Pogodb;

| C. | ker je 13. aprila 2011 na podlagi sklepa o odobritvi Sveta Komisija sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva in predlog uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja; |
| --- | --- |

C.

ker je 13. aprila 2011 na podlagi sklepa o odobritvi Sveta Komisija sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva in predlog uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja;

| D. | ker je 8. marca 2011 Sodišče Evropske unije izdalo mnenje o predlogu Sodišča za evropske patente in patente Skupnosti in opozorilo na njegovo nezdružljivost z zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

D.

ker je 8. marca 2011 Sodišče Evropske unije izdalo mnenje o predlogu Sodišča za evropske patente in patente Skupnosti in opozorilo na njegovo nezdružljivost z zakonodajo Unije;

| E. | ker je mogoče učinkovito enotno patentno varstvo zagotoviti samo z delujočim sistemom reševanja patentnih sporov; |
| --- | --- |

E.

ker je mogoče učinkovito enotno patentno varstvo zagotoviti samo z delujočim sistemom reševanja patentnih sporov;

| F. | ker so se po objavi mnenja Sodišča Evropske unije države članice, ki sodelujejo v okrepljenem sodelovanju, zavzele za vzpostavitev enotnega sodišča za reševanje patentnih sporov z mednarodnim sporazumom; |
| --- | --- |

F.

ker so se po objavi mnenja Sodišča Evropske unije države članice, ki sodelujejo v okrepljenem sodelovanju, zavzele za vzpostavitev enotnega sodišča za reševanje patentnih sporov z mednarodnim sporazumom;

| G. | ker s tem v zvezi obstaja znatna vsebinska razlika med običajnimi mednarodnimi sporazumi in ustanovitvenimi pogodbami Evropske unije, saj so slednje vzpostavile nov pravni red in imajo svoje institucije, v korist katerih so države članice omejile svoje suverene pravice na vedno širših področjih, in katerim niso podrejene le države članice, temveč tudi njihovi državljani, varuhi tega pravnega reda pa so Sodišče Evropske unije in redna sodišča držav članic; |
| --- | --- |

G.

ker s tem v zvezi obstaja znatna vsebinska razlika med običajnimi mednarodnimi sporazumi in ustanovitvenimi pogodbami Evropske unije, saj so slednje vzpostavile nov pravni red in imajo svoje institucije, v korist katerih so države članice omejile svoje suverene pravice na vedno širših področjih, in katerim niso podrejene le države članice, temveč tudi njihovi državljani, varuhi tega pravnega reda pa so Sodišče Evropske unije in redna sodišča držav članic;

| H. | ker mora enotno patentno sodišče tako kot vsa nacionalna sodišča v celoti spoštovati in uporabljati pravo Unije, v sodelovanju s Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker mora enotno patentno sodišče tako kot vsa nacionalna sodišča v celoti spoštovati in uporabljati pravo Unije, v sodelovanju s Sodiščem Evropske unije;

| I. | ker bi moralo enotno patentno sodišče izhajati iz sodne prakse Sodišča Evropske unija in nanj naslavljati prošnje za predhodno odločanje v skladu s členom 267 PDEU; |
| --- | --- |

I.

ker bi moralo enotno patentno sodišče izhajati iz sodne prakse Sodišča Evropske unija in nanj naslavljati prošnje za predhodno odločanje v skladu s členom 267 PDEU;

| J. | ker bi bilo na podlagi členov 258, 259 in 260 PDEU treba zagotoviti spoštovanje primarnosti in ustrezno uporabo prava Unije; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo na podlagi členov 258, 259 in 260 PDEU treba zagotoviti spoštovanje primarnosti in ustrezno uporabo prava Unije;

| K. | ker bi moralo biti enotno patentno sodišče del sodnih sistemov držav pogodbenic in imeti izključno pristojnost za evropske patente z enotno veljavnostjo in za evropske patente, v katerih je imenovana ena ali več držav pogodbenic; |
| --- | --- |

K.

ker bi moralo biti enotno patentno sodišče del sodnih sistemov držav pogodbenic in imeti izključno pristojnost za evropske patente z enotno veljavnostjo in za evropske patente, v katerih je imenovana ena ali več držav pogodbenic;

| L. | ker je za učinkovit sodni sistem potrebna decentralizirana prva stopnja; |
| --- | --- |

L.

ker je za učinkovit sodni sistem potrebna decentralizirana prva stopnja;

| M. | ker je učinkovitost sistema reševanja sporov odvisna od kakovosti in izkušenj sodnikov; |
| --- | --- |

M.

ker je učinkovitost sistema reševanja sporov odvisna od kakovosti in izkušenj sodnikov;

| N. | ker bi morala obstajati enotna postopkovna pravila za vse postopke na vseh oddelkih in stopnjah sodišča; |
| --- | --- |

N.

ker bi morala obstajati enotna postopkovna pravila za vse postopke na vseh oddelkih in stopnjah sodišča;

| O. | ker bi si moralo enotno patentno sodišče prizadevati za kakovostne odločbe brez nepotrebno dolgotrajnih postopkov in bi moralo pomagati zlasti malim in srednjim podjetjem, da zavarujejo svoje pravice ali se branijo pred neutemeljenimi zahtevki ali patenti, ki bi jih bilo treba preklicati; |
| --- | --- |

O.

ker bi si moralo enotno patentno sodišče prizadevati za kakovostne odločbe brez nepotrebno dolgotrajnih postopkov in bi moralo pomagati zlasti malim in srednjim podjetjem, da zavarujejo svoje pravice ali se branijo pred neutemeljenimi zahtevki ali patenti, ki bi jih bilo treba preklicati;

| 1. | poziva k vzpostavitvi enotnega sistema za reševanje patentnih sporov, saj razdrobljeni trg patentov in razlike v izvrševanju zakonov ovirajo inovacije in napredek na notranjem trgu, zaradi njih je uporaba patentnega sistema bolj zapletena, so dragi in onemogočajo učinkovito patentno varstvo, predvsem malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

1.

poziva k vzpostavitvi enotnega sistema za reševanje patentnih sporov, saj razdrobljeni trg patentov in razlike v izvrševanju zakonov ovirajo inovacije in napredek na notranjem trgu, zaradi njih je uporaba patentnega sistema bolj zapletena, so dragi in onemogočajo učinkovito patentno varstvo, predvsem malih in srednjih podjetij;

| 2. | spodbuja države članice, naj nemudoma sklenejo pogajanja in ratificirajo mednarodni sporazum („sporazum“) med temi državami članicami („države pogodbenice“) o ustanovitvi enotnega patentnega sodišča („sodišče“), Španijo in Italijo pa spodbuja k razmisleku o pridružitvi postopku okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

2.

spodbuja države članice, naj nemudoma sklenejo pogajanja in ratificirajo mednarodni sporazum („sporazum“) med temi državami članicami („države pogodbenice“) o ustanovitvi enotnega patentnega sodišča („sodišče“), Španijo in Italijo pa spodbuja k razmisleku o pridružitvi postopku okrepljenega sodelovanja;

| 3. | vztraja, da mora Sodišče Evropske unije kot varuh prava Unije zagotoviti enakost pravnega reda v Uniji in primarnost evropskega prava na tem področju; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da mora Sodišče Evropske unije kot varuh prava Unije zagotoviti enakost pravnega reda v Uniji in primarnost evropskega prava na tem področju;

| 4. | meni, da države članice, ki se še niso odločile za okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva, lahko sodelujejo v enotnem sistemu za reševanje patentnih sporov za evropske patente, veljavne na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

4.

meni, da države članice, ki se še niso odločile za okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva, lahko sodelujejo v enotnem sistemu za reševanje patentnih sporov za evropske patente, veljavne na njihovem ozemlju;

| 5. | poudarja, da bi morala biti prednostna naloga enotnega patentnega sodišča okrepitev pravne varnosti in boljše uveljavljanje patentov s poštenim ravnotežjem med interesi imetnikov pravic in vpletenih strani; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morala biti prednostna naloga enotnega patentnega sodišča okrepitev pravne varnosti in boljše uveljavljanje patentov s poštenim ravnotežjem med interesi imetnikov pravic in vpletenih strani;

| 6. | poudarja potrebo po stroškovno učinkovitem sistemu za reševanje patentnih sporov, ki bi se financiral na tak način, da bo vsem lastnikom patentov kot tudi malim in srednjim podjetjem, posameznikom in neprofitnim organizacijam zagotavljal dostop do sodišča; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po stroškovno učinkovitem sistemu za reševanje patentnih sporov, ki bi se financiral na tak način, da bo vsem lastnikom patentov kot tudi malim in srednjim podjetjem, posameznikom in neprofitnim organizacijam zagotavljal dostop do sodišča;

Splošni pristop

| 7. | priznava, da bi bilo treba dosleden sistem reševanja patentnih sporov v državah članicah, ki so udeležene v okrepljenem sodelovanju oblikovati s sporazumom; |
| --- | --- |

7.

priznava, da bi bilo treba dosleden sistem reševanja patentnih sporov v državah članicah, ki so udeležene v okrepljenem sodelovanju oblikovati s sporazumom;

| 8. | zato poudarja naslednje:






  (i) | države pogodbenice so lahko samo države članice Evropske unije; |
| --- | --- | --- |

8.

zato poudarja naslednje:

(i)

države pogodbenice so lahko samo države članice Evropske unije;

| (ii) | sporazum naj začne veljati, ko ga ratificira najmanj trinajst držav članic pogodbenic, vključno s tremi državami članicami, v katerih je v letu pred letom, v katerem je potekala diplomatska konferenca za podpis sporazuma, veljalo največ evropskih patentov; |
| --- | --- |

(ii)

sporazum naj začne veljati, ko ga ratificira najmanj trinajst držav članic pogodbenic, vključno s tremi državami članicami, v katerih je v letu pred letom, v katerem je potekala diplomatska konferenca za podpis sporazuma, veljalo največ evropskih patentov;

| (iii) | sodišče bi moralo biti skupno sodišče za vse države pogodbenice, zanj pa bi morale veljati enake obveznosti spoštovanja prava Unije kot za vsako nacionalno sodišče; tako bi na primer ob uporabi člena 267 PDEU sodelovalo s Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

(iii)

sodišče bi moralo biti skupno sodišče za vse države pogodbenice, zanj pa bi morale veljati enake obveznosti spoštovanja prava Unije kot za vsako nacionalno sodišče; tako bi na primer ob uporabi člena 267 PDEU sodelovalo s Sodiščem Evropske unije;

| (iv) | sodišče bi moralo delovati v skladu s pravom Unije in spoštovati njegovo primarnost; če bi prizivno sodišče kršilo pravo Unije, bi bile države pogodbenice skupaj odgovorne za škodo, ki bi jo stranke utrpele v postopku; za vse pogodbenice bi se uporabljali postopki za ugotavljanje kršitev na podlagi členov 258, 259 in 260 PDEU; |
| --- | --- |

(iv)

sodišče bi moralo delovati v skladu s pravom Unije in spoštovati njegovo primarnost; če bi prizivno sodišče kršilo pravo Unije, bi bile države pogodbenice skupaj odgovorne za škodo, ki bi jo stranke utrpele v postopku; za vse pogodbenice bi se uporabljali postopki za ugotavljanje kršitev na podlagi členov 258, 259 in 260 PDEU;

| 9. | pozdravlja ustanovitev sodišča za mediacijo in arbitražo v okviru sporazuma; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja ustanovitev sodišča za mediacijo in arbitražo v okviru sporazuma;

Ustroj sistema za reševanje patentnih sporov

| 10. | meni, da bi moral biti učinkovit sodni sistem in sistem za reševanje sporov decentraliziran in da:






  (i) | sistem sodišča za reševanje sporov morala sestavljati prva stopnja (v nadaljnjem besedilu: „sodišče prve stopnje“) in stopnja za pritožbe (v nadaljnjem besedilu: „prizivno sodišče“); da bi se izognili neučinkovitosti in dolgotrajnim postopkom, dodatnih stopenj ne bi smelo biti; |
| --- | --- | --- |

10.

meni, da bi moral biti učinkovit sodni sistem in sistem za reševanje sporov decentraliziran in da:

(i)

sistem sodišča za reševanje sporov morala sestavljati prva stopnja (v nadaljnjem besedilu: „sodišče prve stopnje“) in stopnja za pritožbe (v nadaljnjem besedilu: „prizivno sodišče“); da bi se izognili neučinkovitosti in dolgotrajnim postopkom, dodatnih stopenj ne bi smelo biti;

| (ii) | decentralizirano prvo stopnjo bi morali poleg osrednjega oddelka sestavljati tudi lokalni in regionalni oddelki; |
| --- | --- |

(ii)

decentralizirano prvo stopnjo bi morali poleg osrednjega oddelka sestavljati tudi lokalni in regionalni oddelki;

| (iii) | dodatni lokalni oddelki na prvi stopnji bi se v državi pogodbenici vzpostavili na njeno zahtevo, če se je v tej državi pogodbenici v treh zaporednih letih pred začetkom veljavnosti sporazuma ali po njem začelo več kot sto zadev na koledarsko leto; predlaga tudi, naj država pogodbenica ne bi imela več kot štiri oddelke; |
| --- | --- |

(iii)

dodatni lokalni oddelki na prvi stopnji bi se v državi pogodbenici vzpostavili na njeno zahtevo, če se je v tej državi pogodbenici v treh zaporednih letih pred začetkom veljavnosti sporazuma ali po njem začelo več kot sto zadev na koledarsko leto; predlaga tudi, naj država pogodbenica ne bi imela več kot štiri oddelke;

| (iv) | regionalni oddelek bi se vzpostavil za dve ali več pogodbenic na njihovo zahtevo; |
| --- | --- |

(iv)

regionalni oddelek bi se vzpostavil za dve ali več pogodbenic na njihovo zahtevo;

Sestava sodišča in usposobljenost sodnikov

| 11. | poudarja, da je učinkovitost sistema reševanja sporov najbolj odvisna od kakovosti in izkušenj sodnikov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je učinkovitost sistema reševanja sporov najbolj odvisna od kakovosti in izkušenj sodnikov;

| 12. | v ta namen:






  (i) | priznava, da bi morala prizivno sodišče in sodišče prve stopnje imeti večnacionalno sestavo; poudarja, da mora njihova sestava upoštevati obstoječi ustroj sodišč, hkrati pa se zaveda, da je najvišji cilj ustanovitev novih, resnično enotnih sodišč; zato predlaga, naj sestava lokalnih oddelkov postane večnacionalna čim prej, pri čemer so morebitna odstopanja od tega temeljnega načela možna na podlagi odobritve upravnega odbora za največ petletno prehodno obdobje, hkrati pa je treba zagotoviti, da se standarda kakovosti in učinkovitosti obstoječega ustroja ne znižata; meni, da bi bilo treba to petletno obdobje izkoristiti za intenzivno usposabljanje in pripravo sodnikov; |
| --- | --- | --- |

12.

v ta namen:

(i)

priznava, da bi morala prizivno sodišče in sodišče prve stopnje imeti večnacionalno sestavo; poudarja, da mora njihova sestava upoštevati obstoječi ustroj sodišč, hkrati pa se zaveda, da je najvišji cilj ustanovitev novih, resnično enotnih sodišč; zato predlaga, naj sestava lokalnih oddelkov postane večnacionalna čim prej, pri čemer so morebitna odstopanja od tega temeljnega načela možna na podlagi odobritve upravnega odbora za največ petletno prehodno obdobje, hkrati pa je treba zagotoviti, da se standarda kakovosti in učinkovitosti obstoječega ustroja ne znižata; meni, da bi bilo treba to petletno obdobje izkoristiti za intenzivno usposabljanje in pripravo sodnikov;

| (ii) | meni, da bi morali sodišče sestavljati tako pravno kot tehnično usposobljeni sodniki; ti bi morali zagotoviti najvišje standarde znanja in dokazano usposobljenost na področju patentnih sporov in protimonopolnega prava; to usposobljenost bi morali med drugim izkazati z ustreznimi poklicnimi izkušnjami in poklicnim usposabljanjem; pravno usposobljeni sodniki bi morali biti ustrezno usposobljeni za imenovanje v sodniško službo v državi pogodbenici; tehnično usposobljeni sodniki bi morali imeti univerzitetno diplomo in strokovno znanje z nekega tehnološkega področja poleg znanja civilnega in civilnega procesnega prava; |
| --- | --- |

(ii)

meni, da bi morali sodišče sestavljati tako pravno kot tehnično usposobljeni sodniki; ti bi morali zagotoviti najvišje standarde znanja in dokazano usposobljenost na področju patentnih sporov in protimonopolnega prava; to usposobljenost bi morali med drugim izkazati z ustreznimi poklicnimi izkušnjami in poklicnim usposabljanjem; pravno usposobljeni sodniki bi morali biti ustrezno usposobljeni za imenovanje v sodniško službo v državi pogodbenici; tehnično usposobljeni sodniki bi morali imeti univerzitetno diplomo in strokovno znanje z nekega tehnološkega področja poleg znanja civilnega in civilnega procesnega prava;

| (iii) | predlaga, da se določbe sporazuma o sestavi sodišča po njegovi uveljavitvi ne bi smele spremeniti, razen če zaradi teh določb ne bodo izpolnjeni cilji sistema reševanja sporov, tj. najvišja kakovost in učinkovitost; predlaga, da bi moral sklepe v zvezi s sestavo sodišča pristojni organ sprejemati soglasno; |
| --- | --- |

(iii)

predlaga, da se določbe sporazuma o sestavi sodišča po njegovi uveljavitvi ne bi smele spremeniti, razen če zaradi teh določb ne bodo izpolnjeni cilji sistema reševanja sporov, tj. najvišja kakovost in učinkovitost; predlaga, da bi moral sklepe v zvezi s sestavo sodišča pristojni organ sprejemati soglasno;

| (iv) | meni, da bi moral sporazum vsebovati varnostne ukrepe, ki bi zagotavljali, da so primerni zgolj sodniki v katerih nevtralnost ni dvoma, zlasti če so bili člani odborov za pritožbe pri nacionalnih patentnih uradih ali Evropskem patentnem uradu; |
| --- | --- |

(iv)

meni, da bi moral sporazum vsebovati varnostne ukrepe, ki bi zagotavljali, da so primerni zgolj sodniki v katerih nevtralnost ni dvoma, zlasti če so bili člani odborov za pritožbe pri nacionalnih patentnih uradih ali Evropskem patentnem uradu;

Postopek

| 13. | glede postopkovnih zadev meni, da:






  (i) | bi morala enotna postopkovna pravila veljati za postopke na vseh oddelkih in stopnjah sodišča; |
| --- | --- | --- |

13.

glede postopkovnih zadev meni, da:

(i)

bi morala enotna postopkovna pravila veljati za postopke na vseh oddelkih in stopnjah sodišča;

| (ii) | bodo sodni postopki pred sodiščem, ki so sestavljeni iz pisnega, začasnega in ustnega postopka, uvedli elemente prilagodljivosti, kot se zdijo primerni, ob upoštevanju ciljev glede hitrosti in učinkovitosti postopka; |
| --- | --- |

(ii)

bodo sodni postopki pred sodiščem, ki so sestavljeni iz pisnega, začasnega in ustnega postopka, uvedli elemente prilagodljivosti, kot se zdijo primerni, ob upoštevanju ciljev glede hitrosti in učinkovitosti postopka;

| (iii) | bi moral biti jezik postopkov na katerim koli lokalnem ali regionalnem oddelku uradni jezik države pogodbenice, ki gosti oddelek, ali uradni jezik, ki ga določijo države pogodbenice, ki si delijo regionalni oddelek; stranke bi se lahko dogovorile, da se za jezik postopka uporabi jezik, v katerem je podeljen patent, kar mora odobriti pristojni oddelek; jezik postopka na osrednjem oddelku bi moral biti jezik, v katerem je podeljen patent; jezik postopka na prizivnem sodišču bi moral biti jezik postopka na sodišču prve stopnje; |
| --- | --- |

(iii)

bi moral biti jezik postopkov na katerim koli lokalnem ali regionalnem oddelku uradni jezik države pogodbenice, ki gosti oddelek, ali uradni jezik, ki ga določijo države pogodbenice, ki si delijo regionalni oddelek; stranke bi se lahko dogovorile, da se za jezik postopka uporabi jezik, v katerem je podeljen patent, kar mora odobriti pristojni oddelek; jezik postopka na osrednjem oddelku bi moral biti jezik, v katerem je podeljen patent; jezik postopka na prizivnem sodišču bi moral biti jezik postopka na sodišču prve stopnje;

| (iv) | sodišče bi moralo imeti pristojnost izrekanja predhodnih odredb, s katerimi bi preprečilo možne kršitve in prepovedalo nadaljevanje domnevne kršitve; taka pristojnost pa ne sme voditi v nepravično izbiranje najugodnejšega sodišča; ter |
| --- | --- |

(iv)

sodišče bi moralo imeti pristojnost izrekanja predhodnih odredb, s katerimi bi preprečilo možne kršitve in prepovedalo nadaljevanje domnevne kršitve; taka pristojnost pa ne sme voditi v nepravično izbiranje najugodnejšega sodišča; ter

| (v) | stranke bi morali zastopati samo odvetniki, pooblaščeni za opravljanje tega dela pred sodiščem ene od držav pogodbenic; zastopnikom strank bi lahko pomagali patentni odvetniki, ki bi imeli pravico do besede na zaslišanjih pred sodiščem; |
| --- | --- |

(v)

stranke bi morali zastopati samo odvetniki, pooblaščeni za opravljanje tega dela pred sodiščem ene od držav pogodbenic; zastopnikom strank bi lahko pomagali patentni odvetniki, ki bi imeli pravico do besede na zaslišanjih pred sodiščem;

Pristojnost in učinek odločb sodišča

| 14. | poudarja, da:






  (i) | bi moralo sodišče imeti izključno pristojnost v zvezi z evropskimi patenti z enotno veljavnostjo in evropskimi patenti, v katerih je imenovana ena ali več držav pogodbenic; v ta namen bo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 44/2001 (3); |
| --- | --- | --- |

14.

poudarja, da:

(i)

bi moralo sodišče imeti izključno pristojnost v zvezi z evropskimi patenti z enotno veljavnostjo in evropskimi patenti, v katerih je imenovana ena ali več držav pogodbenic; v ta namen bo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 44/2001 (3);

| (ii) | bi moral tožnik postopek začeti na lokalnem oddelku, ki ga gosti država pogodbenica, v kateri je kršitev nastala oziroma bi lahko nastala ali v kateri ima sam sedež ali poslovalnico, ali na regionalnem oddelku, v katerem ta država pogodbenica sodeluje; če zadevna država pogodbenica ne gosti lokalnega oddelka in ne sodeluje v regionalnem oddelku, bi moral tožnik postopek začeti na osrednjem oddelku; stranke bi se lahko dogovorile, na katerem oddelku sodišča prve stopnje (lokalnem, regionalnem ali osrednjem) bo uveden postopek; |
| --- | --- |

(ii)

bi moral tožnik postopek začeti na lokalnem oddelku, ki ga gosti država pogodbenica, v kateri je kršitev nastala oziroma bi lahko nastala ali v kateri ima sam sedež ali poslovalnico, ali na regionalnem oddelku, v katerem ta država pogodbenica sodeluje; če zadevna država pogodbenica ne gosti lokalnega oddelka in ne sodeluje v regionalnem oddelku, bi moral tožnik postopek začeti na osrednjem oddelku; stranke bi se lahko dogovorile, na katerem oddelku sodišča prve stopnje (lokalnem, regionalnem ali osrednjem) bo uveden postopek;

| (iii) | bi moral imeti v primeru nasprotne tožbe za preklic lokalni ali regionalni oddelek diskrecijsko pravico, da postopek v primeru kršitve nadaljuje neodvisno od tega, ali oddelek prevzame tudi nasprotno tožbo ali jo odstopi osrednjemu oddelku; |
| --- | --- |

(iii)

bi moral imeti v primeru nasprotne tožbe za preklic lokalni ali regionalni oddelek diskrecijsko pravico, da postopek v primeru kršitve nadaljuje neodvisno od tega, ali oddelek prevzame tudi nasprotno tožbo ali jo odstopi osrednjemu oddelku;

| (iv) | se pravila o pristojnosti sodišča po uveljavitvi ne bi smela spremeniti, razen če zaradi teh pravil ne bodo izpolnjeni cilji sistema reševanja sporov, tj. najvišja kakovost in učinkovitost; predlaga, da bi moral sklepe v zvezi s pristojnostjo sodišča pristojni organ sprejemati soglasno; |
| --- | --- |

(iv)

se pravila o pristojnosti sodišča po uveljavitvi ne bi smela spremeniti, razen če zaradi teh pravil ne bodo izpolnjeni cilji sistema reševanja sporov, tj. najvišja kakovost in učinkovitost; predlaga, da bi moral sklepe v zvezi s pristojnostjo sodišča pristojni organ sprejemati soglasno;

| (v) | bi morale biti odločbe vseh oddelkov sodišča prve stopnje in odločbe prizivnega sodišča izvršljive v kateri koli državi pogodbenici brez potrdila o izvršljivosti; |
| --- | --- |

(v)

bi morale biti odločbe vseh oddelkov sodišča prve stopnje in odločbe prizivnega sodišča izvršljive v kateri koli državi pogodbenici brez potrdila o izvršljivosti;

| (vi) | bi moral biti v sporazumu opredeljen odnos med sporazumom in Uredbo (ES) št. 44/2001; |
| --- | --- |

(vi)

bi moral biti v sporazumu opredeljen odnos med sporazumom in Uredbo (ES) št. 44/2001;

Materialno pravo

| 15. | meni, da bi morale odločbe sodišča temeljiti na pravu Unije, sporazumu, evropski patentni konvenciji in nacionalnem pravu, sprejetem v skladu z njo, določbah mednarodnih sporazumov, ki se uporabljajo za patente ter zavezujejo vse države pogodbenice in na pravu države pogodbenice glede na pravo Unije, ki se uporablja; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morale odločbe sodišča temeljiti na pravu Unije, sporazumu, evropski patentni konvenciji in nacionalnem pravu, sprejetem v skladu z njo, določbah mednarodnih sporazumov, ki se uporabljajo za patente ter zavezujejo vse države pogodbenice in na pravu države pogodbenice glede na pravo Unije, ki se uporablja;

| 16. | poudarja, da bi moral na podlagi evropskega patenta z enotno veljavnostjo njegov lastnik imeti pravico, da tretji osebi prepreči neposredno in posredno uporabo izuma na ozemlju držav pogodbenic brez njegove odobritve, da bi moral biti lastnik upravičen do odškodnine v primeru nezakonite uporabe izuma in da bi moral imeti pravico do povračila izgubljenega dobička zaradi kršitve in drugih izgub, do ustrezne licenčnine ali do dobička, ki izhaja iz nezakonite uporabe izuma; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi moral na podlagi evropskega patenta z enotno veljavnostjo njegov lastnik imeti pravico, da tretji osebi prepreči neposredno in posredno uporabo izuma na ozemlju držav pogodbenic brez njegove odobritve, da bi moral biti lastnik upravičen do odškodnine v primeru nezakonite uporabe izuma in da bi moral imeti pravico do povračila izgubljenega dobička zaradi kršitve in drugih izgub, do ustrezne licenčnine ali do dobička, ki izhaja iz nezakonite uporabe izuma;

o

o o

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 76, 22.3.2011, str. 53.

(2)  UL C 211, 16.7.2011, str. 2.

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in trgovinskih zadevah (Bruselj I) (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/38

---

P7_TA(2012)0482

Preprečevanje starostnih bolezni žensk

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o preprečevanju starostnih bolezni žensk (2012/2129(INI))

(2015/C 434/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 PDEU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju bele knjige z naslovom „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige z naslovom „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“ (COM(2007)0630),

| — | ob upoštevanju bele knjige o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (COM(2007)0279),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o zdravstvenem stanju žensk v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o zdravstvenem stanju žensk v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o koristih telemedicine za paciente, zdravstvene sisteme in družbo (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o koristih telemedicine za paciente, zdravstvene sisteme in družbo (COM(2008)0689),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU“ (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU“ (COM(2009)0180),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (COM(2009)0567),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (COM(2009)0291),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Krepitev vloge žensk – boj proti oglaševanju tobačne industrije v Evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije“ (Svetovna zdravstvena organizacija, 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Krepitev vloge žensk – boj proti oglaševanju tobačne industrije v Evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije“ (Svetovna zdravstvena organizacija, 2010),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o staranju za leto 2012: glavne predpostavke in metodologije projekcije (European Economy 4/11, Komisija, 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o staranju za leto 2012: glavne predpostavke in metodologije projekcije (European Economy 4/11, Komisija, 2011),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o inovativnih pristopih h kroničnim boleznim v sistemih javnega zdravstva in zdravstvenega varstva z dne 7. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o inovativnih pristopih h kroničnim boleznim v sistemih javnega zdravstva in zdravstvenega varstva z dne 7. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju poročila belgijskega predsedstva z dne 23. novembra 2010 o razliki v plačilu med spoloma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila belgijskega predsedstva z dne 23. novembra 2010 o razliki v plačilu med spoloma,

| — | ob upoštevanju sklepov vrha Združenih narodov z dne 19. in 20. septembra 2011 o neprenosljivih boleznih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrha Združenih narodov z dne 19. in 20. septembra 2011 o neprenosljivih boleznih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obzorje 2020 – Okvirni program za raziskave in inovacije“ (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Obzorje 2020 – Okvirni program za raziskave in inovacije“ (COM(2011)0808),

| — | ob upoštevanju poročila Eurostata z naslovom „Aktivno staranje in solidarnost med generacijami – statistični portret Evropske unije 2012“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurostata z naslovom „Aktivno staranje in solidarnost med generacijami – statistični portret Evropske unije 2012“,

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometra o aktivnem staranju (2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometra o aktivnem staranju (2012),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ (COM(2012)0083),

| — | ob upoštevanju bele knjige z naslovom „Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige z naslovom „Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine“ (COM(2012)0055),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o raku dojk v razširjeni Evropski uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o raku dojk v razširjeni Evropski uniji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o ukrepih za obravnavo bolezni srca in ožilja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o ukrepih za obravnavo bolezni srca in ožilja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije dne 19. februarja 2009 o duševnem zdravju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije dne 19. februarja 2009 o duševnem zdravju (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2009 o skupnem načrtovanju raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2009 o skupnem načrtovanju raziskav za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2011 o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2011 o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o stališču in zavezanosti Evropske unije pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o stališču in zavezanosti Evropske unije pred srečanjem Združenih narodov na visoki ravni o preprečevanju in nadzoru nenalezljivih bolezni (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2012 o spopadanju z razmahom sladkorne bolezni v EU (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2012 o spopadanju z razmahom sladkorne bolezni v EU (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških (18),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0340/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0340/2012),

Splošno ozadje

| A. | ker se Evropska unija zavzema za človekovo dostojanstvo in priznava, da je vsak posameznik upravičen do preventivnega zdravstvenega varstva in zdravljenja, in ker člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije jasno določa, da so države članice odgovorne za organizacijo, upravljanje in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva, vključno z razporeditvijo virov; ker je pomembno, da imajo starejši občani pravico do dostojnega, neodvisnega življenja in do svoje vloge v kulturi in družbi; |
| --- | --- |

A.

ker se Evropska unija zavzema za človekovo dostojanstvo in priznava, da je vsak posameznik upravičen do preventivnega zdravstvenega varstva in zdravljenja, in ker člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije jasno določa, da so države članice odgovorne za organizacijo, upravljanje in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva, vključno z razporeditvijo virov; ker je pomembno, da imajo starejši občani pravico do dostojnega, neodvisnega življenja in do svoje vloge v kulturi in družbi;

| B. | ker je staranje prebivalstva eden glavnih izzivov, s katerimi se sooča Evropa; ker je v EU več kot 87 milijonov ljudi, starih več kot 65 let (17,4 % vsega prebivalstva), in ker naj bi po napovedih njihovo število do leta 2060 naraslo na 150 milijonov (na približno 30 %); |
| --- | --- |

B.

ker je staranje prebivalstva eden glavnih izzivov, s katerimi se sooča Evropa; ker je v EU več kot 87 milijonov ljudi, starih več kot 65 let (17,4 % vsega prebivalstva), in ker naj bi po napovedih njihovo število do leta 2060 naraslo na 150 milijonov (na približno 30 %);

| C. | ker kljub znatno daljši življenjski dobi in vse višjemu življenjskemu standardu v industrijskih državah, ki starejšim dandanes omogoča veliko bolj aktivno življenje kot v preteklih desetletjih, negativni stereotipi in predsodki do starejših še naprej predstavljajo velike ovire za njihovo vključevanje v družbo, posledica pa je socialna izključenost, ki neposredno vpliva na njihovo kakovost življenja in duševno zdravje; |
| --- | --- |

C.

ker kljub znatno daljši življenjski dobi in vse višjemu življenjskemu standardu v industrijskih državah, ki starejšim dandanes omogoča veliko bolj aktivno življenje kot v preteklih desetletjih, negativni stereotipi in predsodki do starejših še naprej predstavljajo velike ovire za njihovo vključevanje v družbo, posledica pa je socialna izključenost, ki neposredno vpliva na njihovo kakovost življenja in duševno zdravje;

| D. | ker je pričakovana življenjska doba pri ženskah daljša kot pri moških (82,4 leta za ženske v primerjavi s 76,4 leta za moške); ker je razlika v pričakovani dobi zdravega življenja manjša, pri čemer ta pri moških znaša 61,7 leta, pri ženskah pa 62,6 leta; |
| --- | --- |

D.

ker je pričakovana življenjska doba pri ženskah daljša kot pri moških (82,4 leta za ženske v primerjavi s 76,4 leta za moške); ker je razlika v pričakovani dobi zdravega življenja manjša, pri čemer ta pri moških znaša 61,7 leta, pri ženskah pa 62,6 leta;

| E. | ker je v letu 2010 stopnja zaposlenosti žensk, starih od 55 do 64 let, znašala 38,6 %, v primerjavi s 54,5 % moških v isti starostni skupini; ker naj bi bilo v skladu s cilji EU do leta 2020 zaposlenih 75 % prebivalstva, starega od 20 do 64 let; |
| --- | --- |

E.

ker je v letu 2010 stopnja zaposlenosti žensk, starih od 55 do 64 let, znašala 38,6 %, v primerjavi s 54,5 % moških v isti starostni skupini; ker naj bi bilo v skladu s cilji EU do leta 2020 zaposlenih 75 % prebivalstva, starega od 20 do 64 let;

| F. | ker ženske zaslužijo manj kot moški (plačni razkorak v EU znaša v povprečju 17,5 %); ker razlika v plačilu med spoloma v starostni skupini od 55 do 64 let v nekaterih državah članicah znaša več kot 30 %, v starostni skupini nad 65 let pa vse do 48 %; ker razlika v plačilu med spoloma vodi do razlike v plačevanju pokojninskih prispevkov, zaradi česar imajo ženske temu primerno nižje pokojnine in pozneje pogosto živijo pod pragom revščine; |
| --- | --- |

F.

ker ženske zaslužijo manj kot moški (plačni razkorak v EU znaša v povprečju 17,5 %); ker razlika v plačilu med spoloma v starostni skupini od 55 do 64 let v nekaterih državah članicah znaša več kot 30 %, v starostni skupini nad 65 let pa vse do 48 %; ker razlika v plačilu med spoloma vodi do razlike v plačevanju pokojninskih prispevkov, zaradi česar imajo ženske temu primerno nižje pokojnine in pozneje pogosto živijo pod pragom revščine;

| G. | ker se ženske v želji, da bi uskladile poklicno in družinsko življenje, odločajo za prilagodljivo delo na domu, skrajšan delovni čas, začasno ali netipično zaposlitev, s čimer ogrožajo svoj poklicni razvoj, kar ima velike posledice za njihove pokojninske prispevke, zato so še toliko bolj izpostavljene negotovosti in revščini; |
| --- | --- |

G.

ker se ženske v želji, da bi uskladile poklicno in družinsko življenje, odločajo za prilagodljivo delo na domu, skrajšan delovni čas, začasno ali netipično zaposlitev, s čimer ogrožajo svoj poklicni razvoj, kar ima velike posledice za njihove pokojninske prispevke, zato so še toliko bolj izpostavljene negotovosti in revščini;

| H. | ker ima generacija žensk, starejših od 50 let, ki jo pogosto opisujejo kot „sendvič generacijo“ ali kot „zaposlene hčerke in zaposlene matere“, manj možnosti, da bi poskrbele za lastno zdravje, saj pogosto skrbijo za svoje starše in vnuke; |
| --- | --- |

H.

ker ima generacija žensk, starejših od 50 let, ki jo pogosto opisujejo kot „sendvič generacijo“ ali kot „zaposlene hčerke in zaposlene matere“, manj možnosti, da bi poskrbele za lastno zdravje, saj pogosto skrbijo za svoje starše in vnuke;

| I. | ker v Evropi 23,9 % prebivalstva v starosti od 50 do 64 let grozi revščina, od tega 25,9 % žensk v primerjavi z 21,7 % moških; ker se ta delež v Evropski uniji giblje med 39 % in 49 %, odvisno od države, v eni od držav članic pa znaša kar 51 %; |
| --- | --- |

I.

ker v Evropi 23,9 % prebivalstva v starosti od 50 do 64 let grozi revščina, od tega 25,9 % žensk v primerjavi z 21,7 % moških; ker se ta delež v Evropski uniji giblje med 39 % in 49 %, odvisno od države, v eni od držav članic pa znaša kar 51 %;

| J. | ker poleg tega zaradi razveze, ločitve ali vdovstva 75,8 % žensk, starejših kot 65 let, živi samih in ker je v povprečju 30 % gospodinjstev v Evropski uniji samskih, ki jih sestavljajo večinoma ženske, ki živijo same, zlasti starejše, ta odstotek pa še narašča; ker so samska gospodinjstva ali gospodinjstva z enim dohodkom v večini držav članic obravnavana manj ugodno, gledano tako absolutno kot relativno, pri obdavčevanju, stanovanjskih vprašanjih, zdravstveni oskrbi, zavarovanjih in pokojninah; ker javne politike ne bi smele ljudi kaznovati zato, ker hote ali nehote živijo sami; |
| --- | --- |

J.

ker poleg tega zaradi razveze, ločitve ali vdovstva 75,8 % žensk, starejših kot 65 let, živi samih in ker je v povprečju 30 % gospodinjstev v Evropski uniji samskih, ki jih sestavljajo večinoma ženske, ki živijo same, zlasti starejše, ta odstotek pa še narašča; ker so samska gospodinjstva ali gospodinjstva z enim dohodkom v večini držav članic obravnavana manj ugodno, gledano tako absolutno kot relativno, pri obdavčevanju, stanovanjskih vprašanjih, zdravstveni oskrbi, zavarovanjih in pokojninah; ker javne politike ne bi smele ljudi kaznovati zato, ker hote ali nehote živijo sami;

| K. | ker je leta 2009 7,6 % žensk, starejših od 65 let, živelo v hudem materialnem pomanjkanju, v primerjavi s 5,5 % moških v isti starostni skupini; |
| --- | --- |

K.

ker je leta 2009 7,6 % žensk, starejših od 65 let, živelo v hudem materialnem pomanjkanju, v primerjavi s 5,5 % moških v isti starostni skupini;

| L. | ker se starejše ženske kot prikrajšana skupina pogosto soočajo z večkratno diskriminacijo (npr. zaradi starosti, spola ali etnične pripadnosti); ker bi imele starejše ženske, ki so pogosto v slabem socialno-ekonomskem položaju in se soočajo s številnimi težavami, veliko koristi od ukrepov socialnega varstva in dostopa do nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

L.

ker se starejše ženske kot prikrajšana skupina pogosto soočajo z večkratno diskriminacijo (npr. zaradi starosti, spola ali etnične pripadnosti); ker bi imele starejše ženske, ki so pogosto v slabem socialno-ekonomskem položaju in se soočajo s številnimi težavami, veliko koristi od ukrepov socialnega varstva in dostopa do nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva;

| M. | ker je na podeželju zdravstvena oskrba težje dostopna kot v mestih, še zlasti pa primanjkuje zdravstvenih delavcev in bolnišnic, vključno z nujno medicinsko pomočjo; |
| --- | --- |

M.

ker je na podeželju zdravstvena oskrba težje dostopna kot v mestih, še zlasti pa primanjkuje zdravstvenih delavcev in bolnišnic, vključno z nujno medicinsko pomočjo;

| N. | ker se starejše ženske, zlasti tiste, ki živijo odmaknjeno od drugih, pogosto znajdejo v težkih socialnih in ekonomskih razmerah, kar vpliva na kakovost njihovega življenja ter fizično in duševno zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

N.

ker se starejše ženske, zlasti tiste, ki živijo odmaknjeno od drugih, pogosto znajdejo v težkih socialnih in ekonomskih razmerah, kar vpliva na kakovost njihovega življenja ter fizično in duševno zdravstveno stanje;

| O. | ker je za ustrezno prilagoditev potrebam starejših žensk potrebno boljše razumevanje bolezni, za katerimi obolevajo; |
| --- | --- |

O.

ker je za ustrezno prilagoditev potrebam starejših žensk potrebno boljše razumevanje bolezni, za katerimi obolevajo;

| P. | ker vsi ti dejavniki, vključno z odmaknjenostjo, vplivajo na zmožnost starejših žensk za ustvarjanje in/ali ohranjanje socialnih mrež in s tem aktivno življenje; |
| --- | --- |

P.

ker vsi ti dejavniki, vključno z odmaknjenostjo, vplivajo na zmožnost starejših žensk za ustvarjanje in/ali ohranjanje socialnih mrež in s tem aktivno življenje;

Starostne bolezni

| Q. | ker so ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe in večje dovzetnosti za določene bolezni bolj izpostavljene kroničnim in degenerativnim boleznim, s tem pa je tudi bolj ogrožena kakovost njihovega življenja; |
| --- | --- |

Q.

ker so ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe in večje dovzetnosti za določene bolezni bolj izpostavljene kroničnim in degenerativnim boleznim, s tem pa je tudi bolj ogrožena kakovost njihovega življenja;

| R. | ker se učinek, napredovanje in posledice številnih motenj pri moških in ženskah razlikujejo; |
| --- | --- |

R.

ker se učinek, napredovanje in posledice številnih motenj pri moških in ženskah razlikujejo;

| S. | ker so po najnovejših podatkih Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC) najpogostejše oblike tumorjev, odkritih pri ženskah, rak na dojkah (29,7 %), rak debelega črevesa in danke (13,5 %) in rak na pljučih (7,4 %); |
| --- | --- |

S.

ker so po najnovejših podatkih Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC) najpogostejše oblike tumorjev, odkritih pri ženskah, rak na dojkah (29,7 %), rak debelega črevesa in danke (13,5 %) in rak na pljučih (7,4 %);

| T. | ker zaradi bolezni srca in ožilja v državah članicah vsako leto umre več kot 2 milijona ljudi, kar je 42 % vseh smrti v EU in je vzrok 45 % smrti med ženskami v primerjavi z 38 % moških; |
| --- | --- |

T.

ker zaradi bolezni srca in ožilja v državah članicah vsako leto umre več kot 2 milijona ljudi, kar je 42 % vseh smrti v EU in je vzrok 45 % smrti med ženskami v primerjavi z 38 % moških;

| U. | ker je več kot 33 milijonov državljanov EU žrtev diabetesa, ene najpogostejših nenalezljivih bolezni, njihovo število pa naj bi se do leta 2030 povzpelo na 38 milijonov; ker je bilo v letu 2010 približno 9 % odraslih prebivalcev EU (v starosti od 20 do 79 let) diabetikov; |
| --- | --- |

U.

ker je več kot 33 milijonov državljanov EU žrtev diabetesa, ene najpogostejših nenalezljivih bolezni, njihovo število pa naj bi se do leta 2030 povzpelo na 38 milijonov; ker je bilo v letu 2010 približno 9 % odraslih prebivalcev EU (v starosti od 20 do 79 let) diabetikov;

| V. | ker je starost dejavnik tveganja za razvoj nevrodegenerativnih bolezni, kot je Alzheimerjeva bolezen (najpogostejša oblika demence); ker so degenerativne bolezni živčevja pogostejše pri ljudeh, starejših od 65 let (prizadenejo približno eno dvajsetino ljudi po 65. letu, eno petino ljudi po 80. letu in eno tretjino ljudi po 90. letu); ker ima demenco v Evropi že več kot 7,3 milijona ljudi; ker študije kažejo, da je pogostost Alzheimerjeve bolezni med ženskami, starimi nad 90 let, kar 81,7 % (v primerjavi s 24 % pri moških); ker sta zaznamovanost in pomanjkanje ozaveščenosti o nevrodegenerativnih boleznih, kot je demenca, vzrok za pozno diagnozo in slab izid zdravljenja; |
| --- | --- |

V.

ker je starost dejavnik tveganja za razvoj nevrodegenerativnih bolezni, kot je Alzheimerjeva bolezen (najpogostejša oblika demence); ker so degenerativne bolezni živčevja pogostejše pri ljudeh, starejših od 65 let (prizadenejo približno eno dvajsetino ljudi po 65. letu, eno petino ljudi po 80. letu in eno tretjino ljudi po 90. letu); ker ima demenco v Evropi že več kot 7,3 milijona ljudi; ker študije kažejo, da je pogostost Alzheimerjeve bolezni med ženskami, starimi nad 90 let, kar 81,7 % (v primerjavi s 24 % pri moških); ker sta zaznamovanost in pomanjkanje ozaveščenosti o nevrodegenerativnih boleznih, kot je demenca, vzrok za pozno diagnozo in slab izid zdravljenja;

| W. | ker je demenca pogostejša pri ljudeh, starejših od 65 let (prizadene približno eno dvajsetino ljudi po 65. letu, eno petino ljudi po 80. letu in eno tretjino ljudi po 90. letu); ker je razširjenost te bolezni pri starejših ženskah na splošno večja kot pri starejših moških; |
| --- | --- |

W.

ker je demenca pogostejša pri ljudeh, starejših od 65 let (prizadene približno eno dvajsetino ljudi po 65. letu, eno petino ljudi po 80. letu in eno tretjino ljudi po 90. letu); ker je razširjenost te bolezni pri starejših ženskah na splošno večja kot pri starejših moških;

| X. | ker so ženske bolj izpostavljene boleznim kosti in sklepov (npr. osteoartritisu, revmatoidnemu artritisu, osteoporozi in krhkim kostem); ker se približno 75 % zlomov kolka zaradi osteoporoze zgodi pri ženskah; |
| --- | --- |

X.

ker so ženske bolj izpostavljene boleznim kosti in sklepov (npr. osteoartritisu, revmatoidnemu artritisu, osteoporozi in krhkim kostem); ker se približno 75 % zlomov kolka zaradi osteoporoze zgodi pri ženskah;

| Y. | ker so glavni dejavniki tveganja pri boleznih srca in ožilja, tumorjih, sladkorni bolezni, debelosti in kroničnih obstruktivnih bolezni kajenje, premalo gibanja, slaba prehrana, čezmerno uživanje alkohola in onesnaženo okolje; |
| --- | --- |

Y.

ker so glavni dejavniki tveganja pri boleznih srca in ožilja, tumorjih, sladkorni bolezni, debelosti in kroničnih obstruktivnih bolezni kajenje, premalo gibanja, slaba prehrana, čezmerno uživanje alkohola in onesnaženo okolje;

| Z. | ker sta depresija in tesnoba hudi obliki duševne motnje, katerima so ženske bolj izpostavljene kot moški; ker WHO ocenjuje, da se pogostost te motnje pri ženskah v starostni skupini nad 65 let v Evropi giblje med 2 % in 15 %; |
| --- | --- |

Z.

ker sta depresija in tesnoba hudi obliki duševne motnje, katerima so ženske bolj izpostavljene kot moški; ker WHO ocenjuje, da se pogostost te motnje pri ženskah v starostni skupini nad 65 let v Evropi giblje med 2 % in 15 %;

| AA. | ker okvare sluha in očesne bolezni prav tako v veliki meri prispevajo k bremenu let, preživetih s funkcijskimi omejitvami, pravočasna in pravilna diagnoza, kakovostno zdravljenje ter dostop do kakovostnih medicinskih pripomočkov pa lahko preprečijo nadaljnje slabšanje stanja oziroma prinesejo delno izboljšanje; |
| --- | --- |

AA.

ker okvare sluha in očesne bolezni prav tako v veliki meri prispevajo k bremenu let, preživetih s funkcijskimi omejitvami, pravočasna in pravilna diagnoza, kakovostno zdravljenje ter dostop do kakovostnih medicinskih pripomočkov pa lahko preprečijo nadaljnje slabšanje stanja oziroma prinesejo delno izboljšanje;

| AB. | ker je za multiplo sklerozo zbolelo že okrog 6 00  000 Evropejcev, večinoma žensk; ker je to najpogostejša oblika nevrodegenerativne motnje in ena od glavnih povzročiteljic netravmatske invalidnosti pri starejših ženskah; |
| --- | --- |

AB.

ker je za multiplo sklerozo zbolelo že okrog 6 00  000 Evropejcev, večinoma žensk; ker je to najpogostejša oblika nevrodegenerativne motnje in ena od glavnih povzročiteljic netravmatske invalidnosti pri starejših ženskah;

Dostop do zdravstvenega varstva

| AC. | ker je treba ženskam in moškim zagotoviti enak dostop do zdravstvenega varstva in izboljšati kakovost zdravstvenega varstva, hkrati pa je treba nameniti večjo pozornost posebnemu položaju žensk na podeželju, kjer številne od njih živijo same; pri tem naj se upošteva člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

AC.

ker je treba ženskam in moškim zagotoviti enak dostop do zdravstvenega varstva in izboljšati kakovost zdravstvenega varstva, hkrati pa je treba nameniti večjo pozornost posebnemu položaju žensk na podeželju, kjer številne od njih živijo same; pri tem naj se upošteva člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| AD. | ker imajo starejše ženske v ekonomskem položaju, ko so zaradi spolnega razlikovanja pri plačah, pokojninah in drugih oblikah dohodka še posebej izpostavljene negotovosti in revščini, na voljo manj finančnih sredstev za potrebno zdravstveno in zdravniško oskrbo; |
| --- | --- |

AD.

ker imajo starejše ženske v ekonomskem položaju, ko so zaradi spolnega razlikovanja pri plačah, pokojninah in drugih oblikah dohodka še posebej izpostavljene negotovosti in revščini, na voljo manj finančnih sredstev za potrebno zdravstveno in zdravniško oskrbo;

| AE. | ker telemedicina lahko izboljša dostop do zdravniške pomoči, ki v težko dostopnih krajih ni na voljo, hkrati pa tudi kakovost in pogostost specialistične zdravstvene oskrbe, ki jo zaradi svojega zdravstvenega stanja potrebujejo nekateri starejši ljudje; |
| --- | --- |

AE.

ker telemedicina lahko izboljša dostop do zdravniške pomoči, ki v težko dostopnih krajih ni na voljo, hkrati pa tudi kakovost in pogostost specialistične zdravstvene oskrbe, ki jo zaradi svojega zdravstvenega stanja potrebujejo nekateri starejši ljudje;

Raziskave in preventiva

| AF. | ker so naložbe v raziskave in inovacije bistvenega pomena za ohranjanje visoke kakovosti življenja in omogočajo spopadanje z glavnim izzivom staranja; |
| --- | --- |

AF.

ker so naložbe v raziskave in inovacije bistvenega pomena za ohranjanje visoke kakovosti življenja in omogočajo spopadanje z glavnim izzivom staranja;

| AG. | ker lahko preventiva in zgodnje odkrivanje izboljšata telesno in duševno zdravje moških in žensk, kar bi lahko podaljšajo pričakovano življenjsko dobo v dobrem zdravju in zmanjšalo stroške zdravstvenega varstva, s tem pa zagotovilo dolgoročno trajnost; |
| --- | --- |

AG.

ker lahko preventiva in zgodnje odkrivanje izboljšata telesno in duševno zdravje moških in žensk, kar bi lahko podaljšajo pričakovano življenjsko dobo v dobrem zdravju in zmanjšalo stroške zdravstvenega varstva, s tem pa zagotovilo dolgoročno trajnost;

| AH. | ker morajo biti preventivni ukrepi prednostna naloga na področju zdravstvenega varstva, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah; |
| --- | --- |

AH.

ker morajo biti preventivni ukrepi prednostna naloga na področju zdravstvenega varstva, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah;

| AI. | ker zdravstvena pismenost ljudem omogoča, da se znajdejo v zapletenih zdravstvenih sistemih in bolje razumejo, kaj lahko sami tekom življenja storijo za preprečevanje bolezni, povezanih s starostjo; |
| --- | --- |

AI.

ker zdravstvena pismenost ljudem omogoča, da se znajdejo v zapletenih zdravstvenih sistemih in bolje razumejo, kaj lahko sami tekom življenja storijo za preprečevanje bolezni, povezanih s starostjo;

| AJ. | ker dovzetnost za bolezni in zdravila glede na spol še ni dovolj raziskana, saj se klinični preskusi osredotočajo večinoma na mlajše moške; |
| --- | --- |

AJ.

ker dovzetnost za bolezni in zdravila glede na spol še ni dovolj raziskana, saj se klinični preskusi osredotočajo večinoma na mlajše moške;

| AK. | ker podatki IARC kažejo, da če bi bila stopnja pokritosti mamografije več kot 70 %, bi lahko smrtnost žensk po 50. letu zaradi raka na dojkah zmanjšali za 20 % do 30 %; |
| --- | --- |

AK.

ker podatki IARC kažejo, da če bi bila stopnja pokritosti mamografije več kot 70 %, bi lahko smrtnost žensk po 50. letu zaradi raka na dojkah zmanjšali za 20 % do 30 %;

| AL. | ker ženske pogosteje uporabljajo zdravila in zdravilna zelišča, katerih učinke je treba podrobneje raziskati, da bi zmanjšali tveganje medsebojnih učinkov zdravil; |
| --- | --- |

AL.

ker ženske pogosteje uporabljajo zdravila in zdravilna zelišča, katerih učinke je treba podrobneje raziskati, da bi zmanjšali tveganje medsebojnih učinkov zdravil;

| AM. | ker ženske v življenju doživljajo številne hormonske spremembe in glede na starost jemljejo zdravila, povezana s plodnostjo in menopavzo; |
| --- | --- |

AM.

ker ženske v življenju doživljajo številne hormonske spremembe in glede na starost jemljejo zdravila, povezana s plodnostjo in menopavzo;

| AN. | ker 9 % žensk pogosto jemlje antidepresive, v primerjavi s 5 % moških; |
| --- | --- |

AN.

ker 9 % žensk pogosto jemlje antidepresive, v primerjavi s 5 % moških;

| AO. | ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) štiri do šest odstotkov starejših ljudi utrpelo neke vrste zlorabo v lastnih domovih, ki sega od telesne, spolne in psihološke zlorabe do finančnega izkoriščanja, zanemarjanja in zapustitve; |
| --- | --- |

AO.

ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) štiri do šest odstotkov starejših ljudi utrpelo neke vrste zlorabo v lastnih domovih, ki sega od telesne, spolne in psihološke zlorabe do finančnega izkoriščanja, zanemarjanja in zapustitve;

Splošno ozadje

| 1. | se zaveda, da četudi ženske živijo dlje, ne uživajo dlje dobrega zdravja, tj. življenja brez motenj pri svojih dejavnostih in brez hujših okvar (ženske: 62,6 leta; moški: 61,7 leta); |
| --- | --- |

1.

se zaveda, da četudi ženske živijo dlje, ne uživajo dlje dobrega zdravja, tj. življenja brez motenj pri svojih dejavnostih in brez hujših okvar (ženske: 62,6 leta; moški: 61,7 leta);

| 2. | ugotavlja, da ravno starejše ženske potrebujejo ustrezno pomoč v zvezi z zdravstveno oskrbo in gospodinjskimi opravili, da bi lahko uživale enakopravno in samostojno življenje; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da ravno starejše ženske potrebujejo ustrezno pomoč v zvezi z zdravstveno oskrbo in gospodinjskimi opravili, da bi lahko uživale enakopravno in samostojno življenje;

| 3. | poziva Komisijo, naj objavi novo poročilo o stanju zdravja žensk, s posebnim poudarkom na starostni skupini nad 65 let in kazalniki aktivnega staranja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj objavi novo poročilo o stanju zdravja žensk, s posebnim poudarkom na starostni skupini nad 65 let in kazalniki aktivnega staranja;

| 4. | vztraja, da politike za boljše ravnovesje med poklicnim in družinskim življenjem ter večje socialno vključevanje ženskam olajšajo aktivno in zdravo staranje, zato poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

4.

vztraja, da politike za boljše ravnovesje med poklicnim in družinskim življenjem ter večje socialno vključevanje ženskam olajšajo aktivno in zdravo staranje, zato poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja na tem področju;

| 5. | poziva države članice, naj spodbujajo popolno integracijo, večjo vključenost in dejavno udeležbo starejših žensk na področju družbenega življenja; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj spodbujajo popolno integracijo, večjo vključenost in dejavno udeležbo starejših žensk na področju družbenega življenja;

| 6. | poudarja pomen kulturnih in izobraževalnih ustanov za starejše; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen kulturnih in izobraževalnih ustanov za starejše;

| 7. | poziva h konkretnim in učinkovitim ukrepom, kot je sprejetje direktive o enaki obravnavi, da bi odpravili večkratno diskriminacijo, s katero se pogosto srečujejo starejše ženske; |
| --- | --- |

7.

poziva h konkretnim in učinkovitim ukrepom, kot je sprejetje direktive o enaki obravnavi, da bi odpravili večkratno diskriminacijo, s katero se pogosto srečujejo starejše ženske;

| 8. | podpira pobude za učinkovitejše preprečevanje bolezni in izboljšanje zdravja starejših, da bi jim pomagali ohraniti samostojnost; |
| --- | --- |

8.

podpira pobude za učinkovitejše preprečevanje bolezni in izboljšanje zdravja starejših, da bi jim pomagali ohraniti samostojnost;

| 9. | poziva Komisijo in Svet, naj objavita poročilo o ukrepih, ki so jih države članice uvedle v podporo aktivnemu staranju, in o njihovem učinku, kar zadeva opredelitev najboljših praks in ugotavljanje, kakšne ukrepe bi bilo mogoče v prihodnje sprejeti na evropski ravni; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in Svet, naj objavita poročilo o ukrepih, ki so jih države članice uvedle v podporo aktivnemu staranju, in o njihovem učinku, kar zadeva opredelitev najboljših praks in ugotavljanje, kakšne ukrepe bi bilo mogoče v prihodnje sprejeti na evropski ravni;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo pozitivnejši odnos do staranja ter izboljšajo ozaveščenost državljanov EU o vprašanjih v zvezi s staranjem in njegovih dejanskih učinkih, kar je bilo eno glavnih sporočil leta 2012 kot leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo pozitivnejši odnos do staranja ter izboljšajo ozaveščenost državljanov EU o vprašanjih v zvezi s staranjem in njegovih dejanskih učinkih, kar je bilo eno glavnih sporočil leta 2012 kot leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti;

| 11. | meni, da sprejetje pristopa, ki upošteva medsebojno povezanost staranja in spola, omogoča pot naprej pri razvoju politike o staranju; |
| --- | --- |

11.

meni, da sprejetje pristopa, ki upošteva medsebojno povezanost staranja in spola, omogoča pot naprej pri razvoju politike o staranju;

| 12. | ugotavlja, da javna poraba v zdravstvene namene predstavlja 7,8 % BDP EU in da naj bi se odhodki za dolgo- in kratkoročno pomoč zaradi staranja prebivalstva do leta 2060 povečali za 3 %; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da javna poraba v zdravstvene namene predstavlja 7,8 % BDP EU in da naj bi se odhodki za dolgo- in kratkoročno pomoč zaradi staranja prebivalstva do leta 2060 povečali za 3 %;

| 13. | poziva države članice, naj namenijo pozornost starejšim priseljenkam, ki živijo v slabih ekonomskih in socialnih pogojih ter imajo pogosto težave z dostopom do ukrepov socialne varnosti in storitev zdravstvene oskrbe; meni, da je treba posebno pozornost nameniti posameznim ženskam, vdovam in ločenkam, ki so zaradi svojega statusa v slabšem položaju, kar zadeva kakovost njihovega življenja in zdravja; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj namenijo pozornost starejšim priseljenkam, ki živijo v slabih ekonomskih in socialnih pogojih ter imajo pogosto težave z dostopom do ukrepov socialne varnosti in storitev zdravstvene oskrbe; meni, da je treba posebno pozornost nameniti posameznim ženskam, vdovam in ločenkam, ki so zaradi svojega statusa v slabšem položaju, kar zadeva kakovost njihovega življenja in zdravja;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti priznajo razsežnost spola v zdravstvu kot bistven del zdravstvenih politik na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti priznajo razsežnost spola v zdravstvu kot bistven del zdravstvenih politik na ravni EU in nacionalni ravni;

| 15. | poziva države članice, naj vzpostavijo ravnovesje med izvajanjem drastičnih ukrepov za boj proti finančni in gospodarski krizi ter zagotavljanjem zadostnega in ustreznega financiranja zdravstvenega in socialnega varstva, da bi pripomogle k obvladovanju demografskega trenda starajočega se prebivalstva; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj vzpostavijo ravnovesje med izvajanjem drastičnih ukrepov za boj proti finančni in gospodarski krizi ter zagotavljanjem zadostnega in ustreznega financiranja zdravstvenega in socialnega varstva, da bi pripomogle k obvladovanju demografskega trenda starajočega se prebivalstva;

| 16. | poziva Komisijo, naj objavi oceno učinka gospodarske in finančne krize na starejše ženske s poudarkom na dostopnosti preventivne zdravstvene nege in oskrbe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj objavi oceno učinka gospodarske in finančne krize na starejše ženske s poudarkom na dostopnosti preventivne zdravstvene nege in oskrbe;

| 17. | ugotavlja, da je za celovite in poglobljene strategije v zdravstvenem sektorju potrebno sodelovanje vlad, zdravstvenih delavcev, nevladnih organizacij, javnih zdravstvenih zavodov, organizacij, ki zastopajo bolnike, množičnih medijev in drugih, ki se ukvarjajo z dejavnim staranjem; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je za celovite in poglobljene strategije v zdravstvenem sektorju potrebno sodelovanje vlad, zdravstvenih delavcev, nevladnih organizacij, javnih zdravstvenih zavodov, organizacij, ki zastopajo bolnike, množičnih medijev in drugih, ki se ukvarjajo z dejavnim staranjem;

| 18. | ponovno poudarja potrebo po gradnji in spodbujanju Evropske unije, ki bo pozornejša na potrebe in interese starejših žensk ter moških, in po vključevanju načela enakosti spolov v vse ukrepe in politike obveščanja in ozaveščanja, da bi zagotovili dejavno in zdravo staranje za vse; |
| --- | --- |

18.

ponovno poudarja potrebo po gradnji in spodbujanju Evropske unije, ki bo pozornejša na potrebe in interese starejših žensk ter moških, in po vključevanju načela enakosti spolov v vse ukrepe in politike obveščanja in ozaveščanja, da bi zagotovili dejavno in zdravo staranje za vse;

Starostne bolezni

| 19. | poudarja, da se številnim motnjam pri ženskah pogosto ne posveča dovolj pozornosti, na primer boleznim srca, ki veljajo za moško težavo; obžaluje, da srčna kap pri mnogih ženskah ni diagnosticirana, saj so simptomi v splošnem drugačni kot pri moških; poudarja tudi, da je treba pri zdravljenju upoštevati določene biološke razlike med spoloma; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se številnim motnjam pri ženskah pogosto ne posveča dovolj pozornosti, na primer boleznim srca, ki veljajo za moško težavo; obžaluje, da srčna kap pri mnogih ženskah ni diagnosticirana, saj so simptomi v splošnem drugačni kot pri moških; poudarja tudi, da je treba pri zdravljenju upoštevati določene biološke razlike med spoloma;

| 20. | poziva države članice, naj izvajajo akcije za obveščanje javnosti, namenjene ženskam, o dejavnikih tveganja pri boleznih srca in ožilja, ter posebno strokovno izpopolnjevanje za zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj izvajajo akcije za obveščanje javnosti, namenjene ženskam, o dejavnikih tveganja pri boleznih srca in ožilja, ter posebno strokovno izpopolnjevanje za zdravstvene delavce;

| 21. | obžaluje, da se tako malo pozornosti posveča problematiki povečanega uživanja alkohola med starejšimi ženskami v Evropi, ter poziva Komisijo in države članice, naj opravijo raziskave, ki bodo pomagale reševati to težavo ter ugotoviti njen učinek na njihovo fizično in duševno zdravje; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da se tako malo pozornosti posveča problematiki povečanega uživanja alkohola med starejšimi ženskami v Evropi, ter poziva Komisijo in države članice, naj opravijo raziskave, ki bodo pomagale reševati to težavo ter ugotoviti njen učinek na njihovo fizično in duševno zdravje;

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da število kadilk narašča, kar pomeni večje tveganje za raka na pljučih pri ženskah ter motnje delovanja srca in obtočil; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo programe za odvračanje od kajenja, namenjene predvsem mladim ženskam (WHO ocenjuje, da se bo delež kadilk v Evropi povečal s sedanjih 12 % na približno 20 % do leta 2025); |
| --- | --- |

22.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da število kadilk narašča, kar pomeni večje tveganje za raka na pljučih pri ženskah ter motnje delovanja srca in obtočil; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo programe za odvračanje od kajenja, namenjene predvsem mladim ženskam (WHO ocenjuje, da se bo delež kadilk v Evropi povečal s sedanjih 12 % na približno 20 % do leta 2025);

| 23. | poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za boljše zdravje, navsezadnje z zagotavljanjem potrebnih informacij o tveganjih, povezanih s kajenjem in pitjem alkohola, ter o prednostih ustrezne prehrane in zadostnega gibanja, saj so to načini za preprečevanje debelosti, visokega krvnega pritiska in povezanih zapletov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za boljše zdravje, navsezadnje z zagotavljanjem potrebnih informacij o tveganjih, povezanih s kajenjem in pitjem alkohola, ter o prednostih ustrezne prehrane in zadostnega gibanja, saj so to načini za preprečevanje debelosti, visokega krvnega pritiska in povezanih zapletov;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo informacijske kampanje, ki bodo namenjene ženskam pred in med menopavzo; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo informacijske kampanje, ki bodo namenjene ženskam pred in med menopavzo;

| 25. | poziva države članice, naj izboljšajo javno ozaveščenost o boleznih kosti in sklepov, tako da organizirajo kampanje javnega obveščanja in izobraževanja na temo njihovega preprečevanja in zdravljenja; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj izboljšajo javno ozaveščenost o boleznih kosti in sklepov, tako da organizirajo kampanje javnega obveščanja in izobraževanja na temo njihovega preprečevanja in zdravljenja;

| 26. | poziva Komisijo, naj na podlagi rezultatov vrha ZN o nenalezljivih boleznih, ki je potekal septembra 2011, in postopka javnega posvetovanja, ki ga je Komisija sprožila v marcu in aprilu 2012, začne izvajati akcijski načrt EU za nenalezljive bolezni; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj na podlagi rezultatov vrha ZN o nenalezljivih boleznih, ki je potekal septembra 2011, in postopka javnega posvetovanja, ki ga je Komisija sprožila v marcu in aprilu 2012, začne izvajati akcijski načrt EU za nenalezljive bolezni;

| 27. | poziva Komisijo, naj se osredotoči na mlade, zlasti glede načrtovanega pregleda Direktive 2001/37/ES o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o izdelavi, predstavitvi in prodaji tobačnih izdelkov; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj se osredotoči na mlade, zlasti glede načrtovanega pregleda Direktive 2001/37/ES o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o izdelavi, predstavitvi in prodaji tobačnih izdelkov;

| 28. | poziva Komisijo, naj pripravi in izvaja posebno strategijo EU v obliki priporočila Sveta za preventivo, diagnosticiranje in obvladovanje diabetesa, vključno z informacijami in raziskavami, ob zagotavljanju vključevanja pristopa na podlagi spola ter enakosti med moškimi in ženskami; pri tem naj se upošteva člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pripravi in izvaja posebno strategijo EU v obliki priporočila Sveta za preventivo, diagnosticiranje in obvladovanje diabetesa, vključno z informacijami in raziskavami, ob zagotavljanju vključevanja pristopa na podlagi spola ter enakosti med moškimi in ženskami; pri tem naj se upošteva člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo celostni pristop do Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence, ki bo upošteval razlike med spoloma, da bi izboljšali kakovost življenja ter dostojanstvo bolnikov in njihovih družin; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo celostni pristop do Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence, ki bo upošteval razlike med spoloma, da bi izboljšali kakovost življenja ter dostojanstvo bolnikov in njihovih družin;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nacionalnimi in evropskimi združenji za Alzheimerjevo bolezen pripravijo kampanje za seznanjanje javnosti z Alzheimerjevo boleznijo (tj. s samo boleznijo ter možnostmi zdravljenja in oskrbe); |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nacionalnimi in evropskimi združenji za Alzheimerjevo bolezen pripravijo kampanje za seznanjanje javnosti z Alzheimerjevo boleznijo (tj. s samo boleznijo ter možnostmi zdravljenja in oskrbe);

| 31. | poziva države članice, naj čim prej pripravijo nacionalne načrte in strategije za Alzheimerjevo bolezen, če tega še niso storile; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj čim prej pripravijo nacionalne načrte in strategije za Alzheimerjevo bolezen, če tega še niso storile;

| 32. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja samomorov v EU najvišja v starostni skupini nad 65 let, število poskusov samomora pa je med ženskami večje kot med moškimi in se še povečuje zaradi okrepljenega vpliva gospodarske recesije na starejše ženske; poziva Komisijo, naj objavi študijo o povezavi med temi statističnimi podatki in nesorazmernim vplivom gospodarske krize na starejše ženske; |
| --- | --- |

32.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja samomorov v EU najvišja v starostni skupini nad 65 let, število poskusov samomora pa je med ženskami večje kot med moškimi in se še povečuje zaradi okrepljenega vpliva gospodarske recesije na starejše ženske; poziva Komisijo, naj objavi študijo o povezavi med temi statističnimi podatki in nesorazmernim vplivom gospodarske krize na starejše ženske;

| 33. | poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in Eurostatom izboljšajo zbiranje podatkov, da bo mogoča razčlenitev po spolu in starosti, in poskrbijo za bolj točne podatke o duševnem zdravju ter povezavah med duševnim zdravjem in zdravim življenjem; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in Eurostatom izboljšajo zbiranje podatkov, da bo mogoča razčlenitev po spolu in starosti, in poskrbijo za bolj točne podatke o duševnem zdravju ter povezavah med duševnim zdravjem in zdravim življenjem;

| 34. | poziva države članice, naj organizirajo posebno usposabljanje o preprečevanju in zdravljenju nevrodegenerativnih bolezni in duševnih motenj za splošne zdravnike in zdravstvene delavce na tem področju, vključno z zdravniki, psihologi in medicinskimi sestrami, ob posebnem poudarku na dodatnih izzivih, s katerimi se soočajo starejše ženske; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj organizirajo posebno usposabljanje o preprečevanju in zdravljenju nevrodegenerativnih bolezni in duševnih motenj za splošne zdravnike in zdravstvene delavce na tem področju, vključno z zdravniki, psihologi in medicinskimi sestrami, ob posebnem poudarku na dodatnih izzivih, s katerimi se soočajo starejše ženske;

| 35. | poziva države članice, naj dajo prednost ukrepom na področju nevrodegenerativnih bolezni, kot je demenca, in povečajo svoja prizadevanja v medicinskih in družbenih raziskavah, da bi izboljšale kakovost življenja ljudi s to boleznijo in njihovih skrbnikov, omogočile vzdržnost zdravstvenih storitev ter storitev socialnega varstva in okrepile rast na evropski ravni; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj dajo prednost ukrepom na področju nevrodegenerativnih bolezni, kot je demenca, in povečajo svoja prizadevanja v medicinskih in družbenih raziskavah, da bi izboljšale kakovost življenja ljudi s to boleznijo in njihovih skrbnikov, omogočile vzdržnost zdravstvenih storitev ter storitev socialnega varstva in okrepile rast na evropski ravni;

| 36. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so zaposleni v javnem in zasebnem sektorju, ki izvajajo oskrbo starejših, vključeni v programe usposabljanja in redno ocenjevanje; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj zagotovijo, da so zaposleni v javnem in zasebnem sektorju, ki izvajajo oskrbo starejših, vključeni v programe usposabljanja in redno ocenjevanje;

| 37. | poziva države članice, naj na javnih univerzah spodbujajo specialistične medicinske raziskave iz gerontologije; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj na javnih univerzah spodbujajo specialistične medicinske raziskave iz gerontologije;

Dostop do zdravstvenega varstva

| 38. | poziva države članice, naj podprejo pobude za pomoč starejšim ženskam pri dostopu do zdravstvenega varstva in storitev, vključno z ženskami, ki živijo daleč stran od večjih središč in na težko dostopnih območjih, ne glede na njihove osebne, ekonomske in socialne okoliščine, s poudarkom na individualizirani pomoči, vključno s čim dlje trajajočo nego na domu, na posebnih oblikah podpore in pomoči za skrbnike in telemedicino, če lahko ta izboljša kakovost življenja kronično obolelih in pripomore h krajšim čakalnim vrstam; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj podprejo pobude za pomoč starejšim ženskam pri dostopu do zdravstvenega varstva in storitev, vključno z ženskami, ki živijo daleč stran od večjih središč in na težko dostopnih območjih, ne glede na njihove osebne, ekonomske in socialne okoliščine, s poudarkom na individualizirani pomoči, vključno s čim dlje trajajočo nego na domu, na posebnih oblikah podpore in pomoči za skrbnike in telemedicino, če lahko ta izboljša kakovost življenja kronično obolelih in pripomore h krajšim čakalnim vrstam;

| 39. | poziva države članice, naj pri načrtovanju proračunov za zdravstvene storitve tudi analizirajo, spremljajo in zagotavljajo upoštevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj pri načrtovanju proračunov za zdravstvene storitve tudi analizirajo, spremljajo in zagotavljajo upoštevanje načela enakosti spolov;

| 40. | poziva države članice k nadaljnjemu razvoju storitev e-zdravja in podpore iz okolja pri samostojnem življenju, ki bodo upoštevale razlike med spoloma, da bi spodbudili samostojno življenje na domu, ter k izboljšanju učinkovitosti in dostopnosti zdravstvenih storitev za starejše ženske, ki so odmaknjene zaradi mobilnosti in ki pogosto nimajo dostopa do tovrstne podpore, ter naj vzpostavijo mrežo 24-urnih storitev telefonskega svetovanja; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice k nadaljnjemu razvoju storitev e-zdravja in podpore iz okolja pri samostojnem življenju, ki bodo upoštevale razlike med spoloma, da bi spodbudili samostojno življenje na domu, ter k izboljšanju učinkovitosti in dostopnosti zdravstvenih storitev za starejše ženske, ki so odmaknjene zaradi mobilnosti in ki pogosto nimajo dostopa do tovrstne podpore, ter naj vzpostavijo mrežo 24-urnih storitev telefonskega svetovanja;

| 41. | poziva k pristopu, ki bo temeljil na pravicah, da se starejšim ljudem omogoči dejavna vloga pri sprejemanju odločitev o izbiri in vrsti njim namenjenih storitev nege in socialnega skrbstva; |
| --- | --- |

41.

poziva k pristopu, ki bo temeljil na pravicah, da se starejšim ljudem omogoči dejavna vloga pri sprejemanju odločitev o izbiri in vrsti njim namenjenih storitev nege in socialnega skrbstva;

| 42. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo sheme socialnega varstva, vključno z zdravstvenim zavarovanjem, upoštevale brezposelnost in socialne težave, ki prizadenejo zlasti ženske, in da te ne bodo ostale brez zaščite; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo sheme socialnega varstva, vključno z zdravstvenim zavarovanjem, upoštevale brezposelnost in socialne težave, ki prizadenejo zlasti ženske, in da te ne bodo ostale brez zaščite;

| 43. | meni, da je pomembno podpreti in omogočiti dostop do zdravniške, zdravstvene in drugih oblik pomoči za ženske, ki morajo kljub svojim lastnim zdravstvenim težavam skrbeti za vzdrževance; |
| --- | --- |

43.

meni, da je pomembno podpreti in omogočiti dostop do zdravniške, zdravstvene in drugih oblik pomoči za ženske, ki morajo kljub svojim lastnim zdravstvenim težavam skrbeti za vzdrževance;

| 44. | odločno poziva k reorganizaciji javnih in zasebnih ustanov za zdravstveno oskrbo starejših, ki delujejo kot bolnišnice, da bodo prijetnejše za varovance in jim ne bodo nudile le zdravniške oskrbe, temveč bodo v ospredje postavljale tudi katero koli obliko neodvisne ali ustvarjalne dejavnosti in s tem preprečile njihovo institucionalizacijo; |
| --- | --- |

44.

odločno poziva k reorganizaciji javnih in zasebnih ustanov za zdravstveno oskrbo starejših, ki delujejo kot bolnišnice, da bodo prijetnejše za varovance in jim ne bodo nudile le zdravniške oskrbe, temveč bodo v ospredje postavljale tudi katero koli obliko neodvisne ali ustvarjalne dejavnosti in s tem preprečile njihovo institucionalizacijo;

| 45. | je trdno prepričan, da se je treba s starejšimi varovanci javnih ali zasebnih domov posvetovati o vodenju teh ustanov; |
| --- | --- |

45.

je trdno prepričan, da se je treba s starejšimi varovanci javnih ali zasebnih domov posvetovati o vodenju teh ustanov;

| 46. | vztraja, da mora biti vse več zdravstvenih delavcev in reševalcev visoko usposobljenih in pripravljenih za način dela, ki bo ob upoštevanju dejavnikov spola in starosti zadostil posebnim psihološkim, medosebnim in informacijskim potrebam starejših žensk; |
| --- | --- |

46.

vztraja, da mora biti vse več zdravstvenih delavcev in reševalcev visoko usposobljenih in pripravljenih za način dela, ki bo ob upoštevanju dejavnikov spola in starosti zadostil posebnim psihološkim, medosebnim in informacijskim potrebam starejših žensk;

| 47. | poziva, naj študij medicine vključuje tudi splošno usposabljanje s področja veščin poslušanja in psihologije; hkrati tudi socialne delavce poziva k večji vključenosti v to politiko preprečevanja; |
| --- | --- |

47.

poziva, naj študij medicine vključuje tudi splošno usposabljanje s področja veščin poslušanja in psihologije; hkrati tudi socialne delavce poziva k večji vključenosti v to politiko preprečevanja;

| 48 | izraža podporo združenjem in klicnim centrom za pomoč v stiski, ki zagotavljajo oskrbo, zaščito in psihološko pomoč starejšim; |
| --- | --- |

48

izraža podporo združenjem in klicnim centrom za pomoč v stiski, ki zagotavljajo oskrbo, zaščito in psihološko pomoč starejšim;

| 49. | poziva države članice in Komisijo k zbiranju podatkov in izmenjavi primerov dobre prakse, ki naj vključuje tudi načelo enakosti spolov in naj bo namenjeno opredelitvi dobre prakse glede dostopa do zdravstvenih storitev, zlasti z vidika preprečevanja zamudnih upravnih postopkov in oblikovanja posameznih ukrepov ter politik za izboljšanje kakovosti življenja starejših žensk, ter vladam svetujejo o vzpostavitvi okolja, ki bo spodbujalo ozaveščenost o starostno pogojenih boleznih v državah članicah; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice in Komisijo k zbiranju podatkov in izmenjavi primerov dobre prakse, ki naj vključuje tudi načelo enakosti spolov in naj bo namenjeno opredelitvi dobre prakse glede dostopa do zdravstvenih storitev, zlasti z vidika preprečevanja zamudnih upravnih postopkov in oblikovanja posameznih ukrepov ter politik za izboljšanje kakovosti življenja starejših žensk, ter vladam svetujejo o vzpostavitvi okolja, ki bo spodbujalo ozaveščenost o starostno pogojenih boleznih v državah članicah;

| 50. | spodbuja države članice, naj okrepijo preventivno zdravstveno varstvo za starejše ženske, tako da jim na primer omogočijo dostopne in redne mamograme ter preglede brisov materničnega vratu, odpravijo starostne omejitve pri dostopu do zdravstvene preventive, kot so presejalni pregledi za raka dojk, in izboljšajo ozaveščenost o pomenu presejalnih pregledov; |
| --- | --- |

50.

spodbuja države članice, naj okrepijo preventivno zdravstveno varstvo za starejše ženske, tako da jim na primer omogočijo dostopne in redne mamograme ter preglede brisov materničnega vratu, odpravijo starostne omejitve pri dostopu do zdravstvene preventive, kot so presejalni pregledi za raka dojk, in izboljšajo ozaveščenost o pomenu presejalnih pregledov;

| 51. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za širjenje kulture preventivnega zdravljenja po celotni EU, ter države članice, naj okrepijo akcije obveščanja in ozaveščanja v šolah, na univerzah, delovnih mestih in v centrih za starejše, ob upoštevanju sodelovanja strokovnjakov, lokalnih oblasti in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za širjenje kulture preventivnega zdravljenja po celotni EU, ter države članice, naj okrepijo akcije obveščanja in ozaveščanja v šolah, na univerzah, delovnih mestih in v centrih za starejše, ob upoštevanju sodelovanja strokovnjakov, lokalnih oblasti in nevladnih organizacij;

Raziskave in preventiva

| 52. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da rezultati raziskav EU, objavljenih aprila 2011, kažejo, da je bilo v zadnjih 12 mesecih zlorabljenih približno 28 % žensk, starih 60 let in več; meni, da mora biti prednostna naloga zaščita starejših pred zlorabo, grdim ravnanjem, zanemarjanjem in izkoriščanjem ne glede na to, ali je to namerno in premišljeno ali pa izhaja iz malomarnosti; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje zlorab starejših na domu in v ustanovah; |
| --- | --- |

52.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da rezultati raziskav EU, objavljenih aprila 2011, kažejo, da je bilo v zadnjih 12 mesecih zlorabljenih približno 28 % žensk, starih 60 let in več; meni, da mora biti prednostna naloga zaščita starejših pred zlorabo, grdim ravnanjem, zanemarjanjem in izkoriščanjem ne glede na to, ali je to namerno in premišljeno ali pa izhaja iz malomarnosti; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje zlorab starejših na domu in v ustanovah;

| 53. | meni, da je pomembno sprejeti pristop do medicinskih raziskav, ki upošteva posebnosti moških in žensk; |
| --- | --- |

53.

meni, da je pomembno sprejeti pristop do medicinskih raziskav, ki upošteva posebnosti moških in žensk;

| 54 | poudarja, da strategija za enakost moških in žensk (2010–2015) priznava, da so ženske in moški izpostavljeni posebnim boleznim in zdravstvenim tveganjem, ki jih je treba ustrezno upoštevati pri medicinskih raziskavah in zdravstvenih storitvah; |
| --- | --- |

54

poudarja, da strategija za enakost moških in žensk (2010–2015) priznava, da so ženske in moški izpostavljeni posebnim boleznim in zdravstvenim tveganjem, ki jih je treba ustrezno upoštevati pri medicinskih raziskavah in zdravstvenih storitvah;

| 55. | v okviru programa Obzorje 2020 poziva k razvoju strateškega načrta raziskav na področju zdravstvene nege za ženske v naslednjem desetletju in ustanovitvi raziskovalnega inštituta za zdravje žensk, ki bi izvajal omenjene raziskave; |
| --- | --- |

55.

v okviru programa Obzorje 2020 poziva k razvoju strateškega načrta raziskav na področju zdravstvene nege za ženske v naslednjem desetletju in ustanovitvi raziskovalnega inštituta za zdravje žensk, ki bi izvajal omenjene raziskave;

| 56. | poudarja, da je pomembno zagotoviti prisotnost strokovnjakinj v nacionalnih posvetovalnih in znanstvenih odborih za oceno zdravil; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je pomembno zagotoviti prisotnost strokovnjakinj v nacionalnih posvetovalnih in znanstvenih odborih za oceno zdravil;

| 57. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj zlorabo starejših uvrstijo med teme raziskav v skupni program za nevrodegenerativne bolezni, da bi izmerili njeno razširjenost in učinek na ljudi z demenco; |
| --- | --- |

57.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj zlorabo starejših uvrstijo med teme raziskav v skupni program za nevrodegenerativne bolezni, da bi izmerili njeno razširjenost in učinek na ljudi z demenco;

| 58 | podpira evropsko partnerstvo za inovacije na področju dejavnega in zdravega staranja kot pilotno pobudo, katere namen je do leta 2020 za dve leti podaljšati pričakovano zdravo življenjsko dobo državljanov EU ter doseči za Evropo tri cilje v zvezi z izboljšanjem standardov zdravja in kakovosti življenja za starejše ter trajnosti in učinkovitosti različnih oblik oskrbe; |
| --- | --- |

58

podpira evropsko partnerstvo za inovacije na področju dejavnega in zdravega staranja kot pilotno pobudo, katere namen je do leta 2020 za dve leti podaljšati pričakovano zdravo življenjsko dobo državljanov EU ter doseči za Evropo tri cilje v zvezi z izboljšanjem standardov zdravja in kakovosti življenja za starejše ter trajnosti in učinkovitosti različnih oblik oskrbe;

| 59. | pozdravlja projekte in pobude na področju prehrane in življenjskega sloga (projekt EATWELL, Evropska platforma za prehrano, telesno dejavnost in zdravje, Evropski okvir za zmanjšanje porabe soli) ter evropsko partnerstvo za boj proti raku; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja projekte in pobude na področju prehrane in življenjskega sloga (projekt EATWELL, Evropska platforma za prehrano, telesno dejavnost in zdravje, Evropski okvir za zmanjšanje porabe soli) ter evropsko partnerstvo za boj proti raku;

| 60. | poudarja, da morajo vsi cilji in ukrepi v okviru drugega akcijskega programa EU na področju zdravja prispevati k boljšemu razumevanju in sprejemanju različnih potreb moških in žensk ter ustreznih pristopov do zdravstvenih vprašanj; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da morajo vsi cilji in ukrepi v okviru drugega akcijskega programa EU na področju zdravja prispevati k boljšemu razumevanju in sprejemanju različnih potreb moških in žensk ter ustreznih pristopov do zdravstvenih vprašanj;

| 61. | pozdravlja predlog Komisije v zvezi s svežnjem za kohezijsko politiko (2014–2020), ki dejavno in zdravo staranje ter inovacije na tem področju uvršča med svoje prednostne naložbe; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja predlog Komisije v zvezi s svežnjem za kohezijsko politiko (2014–2020), ki dejavno in zdravo staranje ter inovacije na tem področju uvršča med svoje prednostne naložbe;

| 62. | obžaluje, da se v času, ko stroški zdravljenja in obvladovanja nenalezljivih boleznih zaradi boljše razpoložljivosti diagnosticiranja in zdravljenja močno naraščajo, 97 % proračunov za zdravstvo porabi za zdravljenje nenalezljivih bolezni, samo 3 % pa za naložbe v preprečevanje; v zvezi s tem poziva države članice, naj povečajo svoje zdravstvene proračune ter vanje vključijo preventivne dejavnosti; |
| --- | --- |

62.

obžaluje, da se v času, ko stroški zdravljenja in obvladovanja nenalezljivih boleznih zaradi boljše razpoložljivosti diagnosticiranja in zdravljenja močno naraščajo, 97 % proračunov za zdravstvo porabi za zdravljenje nenalezljivih bolezni, samo 3 % pa za naložbe v preprečevanje; v zvezi s tem poziva države članice, naj povečajo svoje zdravstvene proračune ter vanje vključijo preventivne dejavnosti;

| 63. | poziva Komisijo, naj nameni več pozornosti odpravljanju vzrokov bolezni in v zvezi s tem spodbuja preprečevanje v vseh sektorjih in na vseh ravneh družbe; poziva Komisijo, naj spodbuja zdravje s pravočasnim odkrivanjem bolezni, vzdrževanjem zdravega načina življenja, ustrezno zdravstveno nego in zagotavljanjem primernih delovnih pogojev za starejše delavce; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj nameni več pozornosti odpravljanju vzrokov bolezni in v zvezi s tem spodbuja preprečevanje v vseh sektorjih in na vseh ravneh družbe; poziva Komisijo, naj spodbuja zdravje s pravočasnim odkrivanjem bolezni, vzdrževanjem zdravega načina življenja, ustrezno zdravstveno nego in zagotavljanjem primernih delovnih pogojev za starejše delavce;

| 64. | poziva države članice, naj se v večji meri osredotočijo na akcije ozaveščanja o osteoporozi in zagotovijo jasnejše podatke o preventivnih pregledih za odkrivanje osteoporoze, da se prepreči zlome, vključno z merjenjem kostne gostote, ki bi moralo biti bolj dostopno; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj se v večji meri osredotočijo na akcije ozaveščanja o osteoporozi in zagotovijo jasnejše podatke o preventivnih pregledih za odkrivanje osteoporoze, da se prepreči zlome, vključno z merjenjem kostne gostote, ki bi moralo biti bolj dostopno;

| 65. | pozdravlja pobudo WHO za upoštevanje spola pacientov, ki kaže, da je treba bolje oceniti dejavnike tveganja, ki ogrožajo zdravje žensk; v zvezi s tem pozdravlja priporočila WHO o oblikovanju „starosti prijaznih“ okolij in povečanju priložnosti za starejše ženske, da produktivno prispevajo k družbi, vključno z medsektorskim sodelovanjem, v okviru katerega bi opredelili in spodbujali ukrepe zunaj zdravstvenega sektorja, ki lahko izboljšajo zdravstvene rezultate za ženske; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja pobudo WHO za upoštevanje spola pacientov, ki kaže, da je treba bolje oceniti dejavnike tveganja, ki ogrožajo zdravje žensk; v zvezi s tem pozdravlja priporočila WHO o oblikovanju „starosti prijaznih“ okolij in povečanju priložnosti za starejše ženske, da produktivno prispevajo k družbi, vključno z medsektorskim sodelovanjem, v okviru katerega bi opredelili in spodbujali ukrepe zunaj zdravstvenega sektorja, ki lahko izboljšajo zdravstvene rezultate za ženske;

| 66. | poziva države članice, da pri usposabljanju zdravstvenih delavcev in reševalcev poudarijo razlike v bolezenskih znakih in simptomih bolezni srca in ožilja pri ženskah, pri čemer naj poudarijo koristi takojšnjega ukrepanja; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, da pri usposabljanju zdravstvenih delavcev in reševalcev poudarijo razlike v bolezenskih znakih in simptomih bolezni srca in ožilja pri ženskah, pri čemer naj poudarijo koristi takojšnjega ukrepanja;

| 67. | poziva Komisijo in Svet, naj v okviru programa Obzorje 2020 spodbujata tesnejše znanstveno sodelovanje in primerjalne študije multiple skleroze v Evropski uniji, s čimer bi lažje zagotovili ustrezno zdravljenje za preprečevanje te bolezni, ki povzroča hude motnje motorike, zlasti pri starejših ženskah; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo in Svet, naj v okviru programa Obzorje 2020 spodbujata tesnejše znanstveno sodelovanje in primerjalne študije multiple skleroze v Evropski uniji, s čimer bi lažje zagotovili ustrezno zdravljenje za preprečevanje te bolezni, ki povzroča hude motnje motorike, zlasti pri starejših ženskah;

| 68. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira akcije ozaveščanja, namenjene zlasti starejšim ženskam in osredotočene na priporočila o pravilni prehrani in pomembnosti gibanja, ki bodo upoštevala vidik spola in starosti, saj lahko pripomorejo k preprečevanju padcev ter zmanjšajo pogostost motenj delovanja srca in obtočil, osteoporoze in nekaterih oblik raka; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj še naprej podpira akcije ozaveščanja, namenjene zlasti starejšim ženskam in osredotočene na priporočila o pravilni prehrani in pomembnosti gibanja, ki bodo upoštevala vidik spola in starosti, saj lahko pripomorejo k preprečevanju padcev ter zmanjšajo pogostost motenj delovanja srca in obtočil, osteoporoze in nekaterih oblik raka;

| 69. | poziva k sprejetju ustreznih ukrepov v obliki informacij in izobraževanja v šolah ter zdravstvenih obvestil o pomenu zagotavljanja ustrezne prehrane in tveganjih za zdravje, do katerih pride v nasprotnem primeru; |
| --- | --- |

69.

poziva k sprejetju ustreznih ukrepov v obliki informacij in izobraževanja v šolah ter zdravstvenih obvestil o pomenu zagotavljanja ustrezne prehrane in tveganjih za zdravje, do katerih pride v nasprotnem primeru;

| 70. | poziva Komisijo, naj se posvetuje s Svetom z namenom ponovnega priporočila glede preventivnih pregledov za odkrivanje raka in nadaljnjim ukrepanjem v zvezi s tem, pri čemer se je treba osredotočiti na skupine prebivalstva, ki so ogrožene s socialnega in ekonomskega vidika, da bi tako zmanjšali zdravstvene razlike; poziva države članice, ki tega še niso naredile, naj to priporočilo upoštevajo v skladu z evropskimi smernicami za zagotavljanje kakovosti; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj se posvetuje s Svetom z namenom ponovnega priporočila glede preventivnih pregledov za odkrivanje raka in nadaljnjim ukrepanjem v zvezi s tem, pri čemer se je treba osredotočiti na skupine prebivalstva, ki so ogrožene s socialnega in ekonomskega vidika, da bi tako zmanjšali zdravstvene razlike; poziva države članice, ki tega še niso naredile, naj to priporočilo upoštevajo v skladu z evropskimi smernicami za zagotavljanje kakovosti;

| 71. | poziva Komisijo in Svet, naj prilagodita starostno mejo za programe preventivnih pregledov, vsaj v državah, kjer je ta bolezen pogostejša, in v primerih, ko družinska anamneza kaže na večje tveganje za bolnika, v te programe pa vključi tudi starejše ženske, ob upoštevanju, da je njihova pričakovana življenjska doba daljša; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo in Svet, naj prilagodita starostno mejo za programe preventivnih pregledov, vsaj v državah, kjer je ta bolezen pogostejša, in v primerih, ko družinska anamneza kaže na večje tveganje za bolnika, v te programe pa vključi tudi starejše ženske, ob upoštevanju, da je njihova pričakovana življenjska doba daljša;

| 72. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pravice žensk v boju proti vsem oblikam starostnega in spolnega nasilja ter diskriminacije, na primer s pomočjo kampanj ozaveščanja in obveščanja, namenjenih vsem evropskim prebivalcem od otrok naprej; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pravice žensk v boju proti vsem oblikam starostnega in spolnega nasilja ter diskriminacije, na primer s pomočjo kampanj ozaveščanja in obveščanja, namenjenih vsem evropskim prebivalcem od otrok naprej;

| 73. | poziva države članice, naj okrepijo klinične raziskave o ženskah, in meni, da bi bilo v ta namen mogoče revidirati nedavni predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice, naj okrepijo klinične raziskave o ženskah, in meni, da bi bilo v ta namen mogoče revidirati nedavni predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES;

| 74. | poziva države članice k razvoju inovativnih rešitev v neposrednem sodelovanju s bolniki, da bi se učinkoviteje odzivali na potrebe starejših ljudi; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice k razvoju inovativnih rešitev v neposrednem sodelovanju s bolniki, da bi se učinkoviteje odzivali na potrebe starejših ljudi;

o

o o

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

(2)  UL L 246, 23.9.2011, str. 5.

(3)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 273.

(4)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 93.

(5)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 561..

(6)  UL C OJ C 76 E, 25.3.2010, str. 24..

(7)  UL C OJ C 212 E, 5.8.2010, str. 23..

(8)  UL C OJ C 271 E, 7.10.2010, str. 7..

(9)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 35.

(10)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 95.

(11)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 49.

(12)  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 19.

(13)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0360.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0390.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0082.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0225.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/49

---

P7_TA(2012)0483

Mikrobni izziv – Naraščajoča nevarnost protimikrobne odpornosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o mikrobnem izzivu – Naraščajoča nevarnost protimikrobne odpornosti (2012/2041(INI))

(2015/C 434/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2012 o posledicah protimikrobne odpornosti v zdravstvenem in veterinarskem sektorju – pobuda „Eno zdravje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2012 o posledicah protimikrobne odpornosti v zdravstvenem in veterinarskem sektorju – pobuda „Eno zdravje“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 z naslovom „Akcijski načrt proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti“ (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 z naslovom „Akcijski načrt proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti“ (COM(2011)0748),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. oktobra 2011 o pobudi skupnega načrtovanja na področju raziskav „Mikrobni izziv – nova grožnja za zdravje ljudi“ (C(2011)7660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. oktobra 2011 o pobudi skupnega načrtovanja na področju raziskav „Mikrobni izziv – nova grožnja za zdravje ljudi“ (C(2011)7660),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2011 o ogroženosti javnega zdravja zaradi protimikrobne odpornosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike (2),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. novembra 2009 o odpornosti na antibiotike (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. novembra 2009 o odpornosti na antibiotike (SANCO/6876/2009r6),

| — | ob upoštevanju skupnega tehničnega poročila Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ter Evropske agencije za zdravila (EMA) z dne 17. septembra 2009 z naslovom „Bakterije so izziv: čas je za ukrepanje – poziv k zmanjšanju razkoraka med pojavom večkratno odpornih bakterij v EU in razvojem novih protibakterijskih sredstev“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega tehničnega poročila Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ter Evropske agencije za zdravila (EMA) z dne 17. septembra 2009 z naslovom „Bakterije so izziv: čas je za ukrepanje – poziv k zmanjšanju razkoraka med pojavom večkratno odpornih bakterij v EU in razvojem novih protibakterijskih sredstev“ (3),

| — | ob upoštevanju drugega skupnega poročila Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) in Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z dne 14. marca 2012 o protimikrobni odpornosti zoonotskih bakterij, ki vplivajo na ljudi, živali in hrano, (4) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega skupnega poročila Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) in Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z dne 14. marca 2012 o protimikrobni odpornosti zoonotskih bakterij, ki vplivajo na ljudi, živali in hrano, (4)

| — | ob upoštevanju sklepov 2876. zasedanja Sveta z dne 10. junija 2008 v zvezi s protimikrobno odpornostjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 2876. zasedanja Sveta z dne 10. junija 2008 v zvezi s protimikrobno odpornostjo,

| — | ob upoštevanju sklepov 2980. zasedanja Sveta z dne 1. decembra 2009 v zvezi z inovativnimi pobudami za učinkovite antibiotike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 2980. zasedanja Sveta z dne 1. decembra 2009 v zvezi z inovativnimi pobudami za učinkovite antibiotike,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, (5) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, (5)

| — | ob upoštevanju tretje revizije seznama Svetovne zdravstvene organizacije o protimikrobnih sredstvih, ki so bistvenega pomena za humano medicino (poročilo s tretjega srečanja svetovalne skupine Svetovne zdravstvene organizacije za celosten nadzor protimikrobne odpornosti od 14. do 17. junija 2011 v Oslu na Norveškem), in seznama Svetovne organizacije za zdravje živali o protimikrobnih sredstvih s pomenom za veterino (seznam Svetovne organizacije za zdravje živali iz maja 2007) in nadaljnjih izboljšav seznama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje revizije seznama Svetovne zdravstvene organizacije o protimikrobnih sredstvih, ki so bistvenega pomena za humano medicino (poročilo s tretjega srečanja svetovalne skupine Svetovne zdravstvene organizacije za celosten nadzor protimikrobne odpornosti od 14. do 17. junija 2011 v Oslu na Norveškem), in seznama Svetovne organizacije za zdravje živali o protimikrobnih sredstvih s pomenom za veterino (seznam Svetovne organizacije za zdravje živali iz maja 2007) in nadaljnjih izboljšav seznama,

| — | ob upoštevanju drugega poročila Komisije Svetu z dne 9. aprila 2010 na podlagi poročil držav članic o izvajanju priporočila Sveta (2002/77/ES) o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (COM(2010)0141) in delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu (SEC(2010)0399), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila Komisije Svetu z dne 9. aprila 2010 na podlagi poročil držav članic o izvajanju priporočila Sveta (2002/77/ES) o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (COM(2010)0141) in delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu (SEC(2010)0399),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali, ki prepoveduje uporabo antibiotikov kot pospeševalcev rasti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali, ki prepoveduje uporabo antibiotikov kot pospeševalcev rasti (6),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (7) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2001 o predlogu tega priporočila (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini (7) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2001 o predlogu tega priporočila (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2001 o strategiji Skupnosti za boj proti protimikrobni odpornosti (COM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2001 o strategiji Skupnosti za boj proti protimikrobni odpornosti (COM(2001)0333),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (9),

| — | ob upoštevanju priporočil za prihodnje sodelovanje med ZDA in EU v čezatlantski projektni skupini o protimikrobni odpornosti (TATFAR) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil za prihodnje sodelovanje med ZDA in EU v čezatlantski projektni skupini o protimikrobni odpornosti (TATFAR) (10),

| — | ob upoštevanju smernic komisije Codex Alimentarius za oceno tveganja odpornosti na protimikrobna sredstva organizmov, ki se nahajajo v hrani (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic komisije Codex Alimentarius za oceno tveganja odpornosti na protimikrobna sredstva organizmov, ki se nahajajo v hrani (11),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja komisije Codex Alimentarius za zmanjšanje in obvladovanje protimikrobne odpornosti (CAC/RCP 61-2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja komisije Codex Alimentarius za zmanjšanje in obvladovanje protimikrobne odpornosti (CAC/RCP 61-2005),

| — | ob upoštevanju pripravljalnega ukrepa z naslovom „Odpornost na protimikrobna zdravila: raziskave o vzrokih razširjene in neustrezne uporabe antibiotikov“, ki ga je Evropski parlament potrdil v okviru proračuna Evropske unije za finančno leto 2012 in ki je namenjen preučevanju vprašanja neustrezne uporabe in prodaje protimikrobnih učinkovin na recept ali brez njega z vidika vedenja vseh udeleženih akterjev v celotni verigi – od zdravnikov in farmacevtov do bolnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega ukrepa z naslovom „Odpornost na protimikrobna zdravila: raziskave o vzrokih razširjene in neustrezne uporabe antibiotikov“, ki ga je Evropski parlament potrdil v okviru proračuna Evropske unije za finančno leto 2012 in ki je namenjen preučevanju vprašanja neustrezne uporabe in prodaje protimikrobnih učinkovin na recept ali brez njega z vidika vedenja vseh udeleženih akterjev v celotni verigi – od zdravnikov in farmacevtov do bolnikov,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0373/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0373/2012),

| A. | ker je razvoj odpornosti na zdravila naravna in neizbežna posledica zdravljenja s protimikrobnimi zdravili; ker lahko pretirana in nepremišljena raba protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini dodatno pospeši ta proces, kar lahko v povezavi z nezadostnim nadzorom higiene in okužb ogrozi učinkovito rabo že tako omejenega števila obstoječih protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

A.

ker je razvoj odpornosti na zdravila naravna in neizbežna posledica zdravljenja s protimikrobnimi zdravili; ker lahko pretirana in nepremišljena raba protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini dodatno pospeši ta proces, kar lahko v povezavi z nezadostnim nadzorom higiene in okužb ogrozi učinkovito rabo že tako omejenega števila obstoječih protimikrobnih sredstev;

| B. | ker odpornost nekaterih bakterij na antibiotike v številnih državah članicah znaša kar 25 % ali več; |
| --- | --- |

B.

ker odpornost nekaterih bakterij na antibiotike v številnih državah članicah znaša kar 25 % ali več;

| C. | ker je protimikrobna odpornost v veliki meri posledica zlorabe antibiotikov, zlasti pretirane rabe; |
| --- | --- |

C.

ker je protimikrobna odpornost v veliki meri posledica zlorabe antibiotikov, zlasti pretirane rabe;

| D. | ker številne države članice nimajo trdnega pravnega in regulativnega okvira, da bi predpisale in podprle preudarno rabo zdravil; |
| --- | --- |

D.

ker številne države članice nimajo trdnega pravnega in regulativnega okvira, da bi predpisale in podprle preudarno rabo zdravil;

| E. | ker so bakterije, odporne na protimikrobna sredstva, samo v Evropski uniji, na Islandiji in Norveškem razlog za približno 4 00  000 okužb in 25  000 smrtnih primerov letno, dodatni stroški zdravstvenega varstva in izgub zaradi zmanjšanja produktivnosti pa znašajo vsaj 1,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

E.

ker so bakterije, odporne na protimikrobna sredstva, samo v Evropski uniji, na Islandiji in Norveškem razlog za približno 4 00  000 okužb in 25  000 smrtnih primerov letno, dodatni stroški zdravstvenega varstva in izgub zaradi zmanjšanja produktivnosti pa znašajo vsaj 1,5 milijarde EUR;

| F. | ker je vse večja protimikrobna odpornost zapleteno čezmejno vprašanje, ki je povezano z različnimi, medsebojno povezanimi dejavniki; ker so potrebni številni intervencijski ukrepi na različnih ravneh, za katere je potrebno dobro sodelovanje med državami in sektorji; |
| --- | --- |

F.

ker je vse večja protimikrobna odpornost zapleteno čezmejno vprašanje, ki je povezano z različnimi, medsebojno povezanimi dejavniki; ker so potrebni številni intervencijski ukrepi na različnih ravneh, za katere je potrebno dobro sodelovanje med državami in sektorji;

| G. | ker obstaja vedno večja vrzel med naraščajočo protimikrobno odpornostjo in razvojem novih protimikrobnih sredstev; ker so bili od sedemdesetih let prejšnjega stoletja razviti le trije novi sistemsko uporabljeni antibiotiki za grampozitivne bakterije, odporne na več zdravil (12); ker gramnegativne bakterije povzročijo dve tretjini smrtnih primerov zaradi protimikrobne odpornosti v Evropski uniji, pri čemer ni mogoče pričakovati, da se bodo na trgu kmalu pojavile nove učinkovine; |
| --- | --- |

G.

ker obstaja vedno večja vrzel med naraščajočo protimikrobno odpornostjo in razvojem novih protimikrobnih sredstev; ker so bili od sedemdesetih let prejšnjega stoletja razviti le trije novi sistemsko uporabljeni antibiotiki za grampozitivne bakterije, odporne na več zdravil (12); ker gramnegativne bakterije povzročijo dve tretjini smrtnih primerov zaradi protimikrobne odpornosti v Evropski uniji, pri čemer ni mogoče pričakovati, da se bodo na trgu kmalu pojavile nove učinkovine;

| H. | ker je zaradi pomanjkljivega razvoja novih protibakterijskih zdravil izjemno pomembno, da se učinkovito izkoriščanje obstoječih protimikrobnih sredstev ohrani kar najdlje, kar je mogoče doseči s preudarno rabo, preprečevanjem razširjanja okužb, cepljenjem, alternativnim zdravljenjem in nadzorovanim odmerjanjem protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

H.

ker je zaradi pomanjkljivega razvoja novih protibakterijskih zdravil izjemno pomembno, da se učinkovito izkoriščanje obstoječih protimikrobnih sredstev ohrani kar najdlje, kar je mogoče doseči s preudarno rabo, preprečevanjem razširjanja okužb, cepljenjem, alternativnim zdravljenjem in nadzorovanim odmerjanjem protimikrobnih sredstev;

| I. | ker je bilo edino cepivo proti tuberkulozi, ki je trenutno na voljo (BCG – Bacillus Calmette-Guérin), razvito pred več kot 90 leti in ne zagotavlja zaščite pred najpogostejšo obliko te bolezni, tj. pljučno tuberkulozo; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo edino cepivo proti tuberkulozi, ki je trenutno na voljo (BCG – Bacillus Calmette-Guérin), razvito pred več kot 90 leti in ne zagotavlja zaščite pred najpogostejšo obliko te bolezni, tj. pljučno tuberkulozo;

| J. | ker zdravljenje tuberkuloze temelji na antibiotikih, ki so bili razviti pred desetletji, pri čemer imajo številni izmed njih resne toksične stranske učinke; |
| --- | --- |

J.

ker zdravljenje tuberkuloze temelji na antibiotikih, ki so bili razviti pred desetletji, pri čemer imajo številni izmed njih resne toksične stranske učinke;

| K. | ker odpornost na protimikrobna sredstva prizadene tako ljudi kot živali in ima nevarne posledice za zdravje ljudi in živali; obstaja povezava med rabo protimikrobnih sredstev pri živalih in širjenjem odpornosti pri ljudeh, zaradi česar so potrebne nadaljnje raziskave pa tudi usklajen, večsektorski pristop k oblikovanju politik na področju protimikrobne odpornosti, ki bo temeljil na pobudi Eno zdravje in bo osredotočen tako na izvajalce dejavnosti kot uporabnike v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

K.

ker odpornost na protimikrobna sredstva prizadene tako ljudi kot živali in ima nevarne posledice za zdravje ljudi in živali; obstaja povezava med rabo protimikrobnih sredstev pri živalih in širjenjem odpornosti pri ljudeh, zaradi česar so potrebne nadaljnje raziskave pa tudi usklajen, večsektorski pristop k oblikovanju politik na področju protimikrobne odpornosti, ki bo temeljil na pobudi Eno zdravje in bo osredotočen tako na izvajalce dejavnosti kot uporabnike v vseh sektorjih;

| L. | ker na evropski ravni še vedno ni dovolj podrobnih in primerljivih podatkov za izvedbo celovitega meddržavnega spremljanja in analize, ki bi omogočila vzpostavitev povezave med rabo protimikrobnih sredstev in odpornostjo nanje; |
| --- | --- |

L.

ker na evropski ravni še vedno ni dovolj podrobnih in primerljivih podatkov za izvedbo celovitega meddržavnega spremljanja in analize, ki bi omogočila vzpostavitev povezave med rabo protimikrobnih sredstev in odpornostjo nanje;

| M. | ker lahko živali kljub glavnemu cilju kmetov, da zagotovijo zdravje in produktivnost svoje živine z uporabo dobrih kmetijskih praks (higiene, ustrezne krme, pravilne reje in dobrega ravnanja z živalmi), vseeno zbolijo, zaradi česar morajo biti za zdravljenje bolezni na voljo ustrezne oblike zdravljenja in zdravila za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

M.

ker lahko živali kljub glavnemu cilju kmetov, da zagotovijo zdravje in produktivnost svoje živine z uporabo dobrih kmetijskih praks (higiene, ustrezne krme, pravilne reje in dobrega ravnanja z živalmi), vseeno zbolijo, zaradi česar morajo biti za zdravljenje bolezni na voljo ustrezne oblike zdravljenja in zdravila za uporabo v veterinarski medicini;

| N. | ker do tega trenutka še ni bila sprejeta enotna opredelitev, kaj pomeni preventivno zdravljenje in ker zaradi različnih razlag tega pojma prihaja do nenehnih nesporazumov; |
| --- | --- |

N.

ker do tega trenutka še ni bila sprejeta enotna opredelitev, kaj pomeni preventivno zdravljenje in ker zaradi različnih razlag tega pojma prihaja do nenehnih nesporazumov;

| O. | ker je potrebno izobraževanje in ozaveščanje vseh, ki sodelujejo pri rabi protimikrobnih sredstev, vključno z oblikovalci politik, zdravstvenimi delavci in širšo javnostjo, da bi dosegli potrebne spremembe v ravnanju oseb, ki predpisujejo in izdajajo zdravila, in državljanov; |
| --- | --- |

O.

ker je potrebno izobraževanje in ozaveščanje vseh, ki sodelujejo pri rabi protimikrobnih sredstev, vključno z oblikovalci politik, zdravstvenimi delavci in širšo javnostjo, da bi dosegli potrebne spremembe v ravnanju oseb, ki predpisujejo in izdajajo zdravila, in državljanov;

| P. | ker so antibiotiki v nekaterih državah članicah še vedno na voljo brez recepta, kar povečuje težave, povezane s protimikrobno odpornostjo; |
| --- | --- |

P.

ker so antibiotiki v nekaterih državah članicah še vedno na voljo brez recepta, kar povečuje težave, povezane s protimikrobno odpornostjo;

| Q. | ker nespoštovanje osnovnih pravil higiene v človekovem okolju, npr. v bolnišnicah, pa tudi doma, povzroča nadaljnje širjenje patogenov, odpornih na protimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

Q.

ker nespoštovanje osnovnih pravil higiene v človekovem okolju, npr. v bolnišnicah, pa tudi doma, povzroča nadaljnje širjenje patogenov, odpornih na protimikrobna sredstva;

| R. | ker ima raba diagnostike bistveno vlogo v boju proti protimikrobni odpornosti, saj spodbuja bolj ciljno usmerjene pristope k zdravljenju; |
| --- | --- |

R.

ker ima raba diagnostike bistveno vlogo v boju proti protimikrobni odpornosti, saj spodbuja bolj ciljno usmerjene pristope k zdravljenju;

| 1. | meni, da je bil napredek na področju izpolnjevanja zastavljenih ciljev počasen in neenakomeren, čeprav so skoraj vse države članice oblikovale nacionalne strategije za protimikrobno odpornost v skladu s priporočilom Sveta o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v humani medicini; poziva vse vlade, naj sprejmejo trdne zaveze za popolno in pravočasno izvajanje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

meni, da je bil napredek na področju izpolnjevanja zastavljenih ciljev počasen in neenakomeren, čeprav so skoraj vse države članice oblikovale nacionalne strategije za protimikrobno odpornost v skladu s priporočilom Sveta o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v humani medicini; poziva vse vlade, naj sprejmejo trdne zaveze za popolno in pravočasno izvajanje na nacionalni ravni;

| 2. | pozdravlja petletni strateški akcijski načrt Komisije za boj proti protimikrobni odpornosti, vendar ima pomisleke, ker številne točke tega načrta poudarjajo ukrepe, sprejete pred več kot desetimi leti v priporočilu Sveta z dne 15. novembra 2001 o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja petletni strateški akcijski načrt Komisije za boj proti protimikrobni odpornosti, vendar ima pomisleke, ker številne točke tega načrta poudarjajo ukrepe, sprejete pred več kot desetimi leti v priporočilu Sveta z dne 15. novembra 2001 o preudarni uporabi protimikrobnih sredstev v humani medicini;

| 3. | ugotavlja, da akcijski načrt Komisije ni dovolj daljnosežen, da bi zajel tudi naraščajočo globalno nevarnost protimikrobne odpornosti, čeprav sicer napreduje v pravo smer; meni, da je treba ukrepe, priporočene v tem načrtu, čim prej izvesti; zato poziva Komisijo, naj pripravi celosten načrt, v katerem bodo navedeni ustrezni odzivi politike, vključno z morebitnimi zakonodajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da akcijski načrt Komisije ni dovolj daljnosežen, da bi zajel tudi naraščajočo globalno nevarnost protimikrobne odpornosti, čeprav sicer napreduje v pravo smer; meni, da je treba ukrepe, priporočene v tem načrtu, čim prej izvesti; zato poziva Komisijo, naj pripravi celosten načrt, v katerem bodo navedeni ustrezni odzivi politike, vključno z morebitnimi zakonodajnimi ukrepi;

| 4. | poudarja, da bi moral akcijski načrt zajemati vse živali iz strategije EU o dobrem počutju živali, tudi na primer hišne ljubljenčke in živali, ki se uporabljajo za šport, ter izpostaviti logično povezavo med zdravjem živali in uporabo protimikrobnih sredstev kot tudi povezavo med zdravjem živali in zdravjem ljudi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi moral akcijski načrt zajemati vse živali iz strategije EU o dobrem počutju živali, tudi na primer hišne ljubljenčke in živali, ki se uporabljajo za šport, ter izpostaviti logično povezavo med zdravjem živali in uporabo protimikrobnih sredstev kot tudi povezavo med zdravjem živali in zdravjem ljudi;

Preudarna raba protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini

| 5. | poudarja, da je glavni cilj strategij proti protimikrobni odpornosti ohranitev učinkovitosti obstoječih protimikrobnih sredstev, kar je mogoče doseči z odgovorno rabo ustreznih količin, potrebnih za zdravljenje, le takrat, ko so nujno potrebne in predpisane v omejenem časovnem obdobju in v primernih odmerkih, ter z zmanjšanjem rabe protimikrobnih sredstev na splošno, zlasti rabe protimikrobnih zdravil, ki so bistvenega pomena za ljudi (13), v humani in veterinarski medicini, in sicer z upoštevanjem seznama Svetovne organizacije za zdravje živali; poudarja, da je potreben dejaven celostni pristop, ki bo temeljil na pobudi „eno zdravje“, da bi dosegli boljšo in učinkovitejšo usklajenost med področjem zdravja ljudi in veterinarskim sektorjem; poziva k okrepljenemu nadzoru nad uporabo protimikrobnih sredstev pri dojenčkih in majhnih otrocih ter v kliničnem zdravljenju, kjer mora biti raba protimikrobnih sredstev nadzorovana in merjena; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je glavni cilj strategij proti protimikrobni odpornosti ohranitev učinkovitosti obstoječih protimikrobnih sredstev, kar je mogoče doseči z odgovorno rabo ustreznih količin, potrebnih za zdravljenje, le takrat, ko so nujno potrebne in predpisane v omejenem časovnem obdobju in v primernih odmerkih, ter z zmanjšanjem rabe protimikrobnih sredstev na splošno, zlasti rabe protimikrobnih zdravil, ki so bistvenega pomena za ljudi (13), v humani in veterinarski medicini, in sicer z upoštevanjem seznama Svetovne organizacije za zdravje živali; poudarja, da je potreben dejaven celostni pristop, ki bo temeljil na pobudi „eno zdravje“, da bi dosegli boljšo in učinkovitejšo usklajenost med področjem zdravja ljudi in veterinarskim sektorjem; poziva k okrepljenemu nadzoru nad uporabo protimikrobnih sredstev pri dojenčkih in majhnih otrocih ter v kliničnem zdravljenju, kjer mora biti raba protimikrobnih sredstev nadzorovana in merjena;

| 6. | poudarja, da je raba protimikrobnih sredstev v subterapevtskih odmerkih v Evropski uniji prepovedana; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je raba protimikrobnih sredstev v subterapevtskih odmerkih v Evropski uniji prepovedana;

| 7. | poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za nadzor rabe protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini; ostro obsoja nenadzorovano profilaktično rabo protimikrobnih sredstev v živinoreji; podpira sklepe Sveta z dne 22. junija 2012, v katerih države članice poziva, naj omejijo profilaktično rabo protimikrobnih sredstev na primere z izraženimi kliničnimi potrebami ter omejijo predpisovanje in uporabo protimikrobnih sredstev pri črednem zdravljenju živali na primere, v katerih veterinar oceni, da je s kliničnega, po potrebi pa tudi z epidemiološkega vidika, nesporno upravičeno zdraviti vse živali; poudarja, da bi se morala živinorejski in ribogojski sektor osredotočiti na preprečevanje bolezni z dobro higieno, pogoji bivanja in vzrejo, pa tudi s strogimi ukrepi biološke varnosti, ne pa s profilaktično rabo antibiotikov; meni, da je treba okrepiti nadzor in kriterije nad uvozom hrane, ki prihaja iz držav nečlanic EU, predvsem zaradi morebitne vsebnosti sledi protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za nadzor rabe protimikrobnih sredstev v humani in veterinarski medicini; ostro obsoja nenadzorovano profilaktično rabo protimikrobnih sredstev v živinoreji; podpira sklepe Sveta z dne 22. junija 2012, v katerih države članice poziva, naj omejijo profilaktično rabo protimikrobnih sredstev na primere z izraženimi kliničnimi potrebami ter omejijo predpisovanje in uporabo protimikrobnih sredstev pri črednem zdravljenju živali na primere, v katerih veterinar oceni, da je s kliničnega, po potrebi pa tudi z epidemiološkega vidika, nesporno upravičeno zdraviti vse živali; poudarja, da bi se morala živinorejski in ribogojski sektor osredotočiti na preprečevanje bolezni z dobro higieno, pogoji bivanja in vzrejo, pa tudi s strogimi ukrepi biološke varnosti, ne pa s profilaktično rabo antibiotikov; meni, da je treba okrepiti nadzor in kriterije nad uvozom hrane, ki prihaja iz držav nečlanic EU, predvsem zaradi morebitne vsebnosti sledi protimikrobnih sredstev;

| 8. | poudarja, da se protimikrobna odpornost pri živalih razlikuje glede na vrsto in različne oblike reje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se protimikrobna odpornost pri živalih razlikuje glede na vrsto in različne oblike reje;

| 9. | poziva Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), naj posebno pozornost nameni spremljanju in analizi stanja glede protimikrobne odpornosti pri živini v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), naj posebno pozornost nameni spremljanju in analizi stanja glede protimikrobne odpornosti pri živini v vsej Evropski uniji;

| 10. | poziva, naj se protimikrobna sredstva pri živalih uporabljajo preudarno in odgovorno ter naj se veterinarjem in kmetom ponudi več informacij v pomoč pri zmanjševanju razvoja protimikrobne odpornosti; poziva k izmenjavi najboljše prakse kot pomembnega orodja v boju proti razvoju protimikrobne odpornosti, kot je sprejetje smernic o preudarni rabi protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se protimikrobna sredstva pri živalih uporabljajo preudarno in odgovorno ter naj se veterinarjem in kmetom ponudi več informacij v pomoč pri zmanjševanju razvoja protimikrobne odpornosti; poziva k izmenjavi najboljše prakse kot pomembnega orodja v boju proti razvoju protimikrobne odpornosti, kot je sprejetje smernic o preudarni rabi protimikrobnih sredstev;

| 11. | poziva države članice, naj uporabljajo sisteme elektronskega evidentiranja in s tem zagotovijo, da bodo vzorci uporabe na posameznih kmetijah primerni, ter s tem omogočijo odgovorno in minimalno uporabo protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj uporabljajo sisteme elektronskega evidentiranja in s tem zagotovijo, da bodo vzorci uporabe na posameznih kmetijah primerni, ter s tem omogočijo odgovorno in minimalno uporabo protimikrobnih sredstev;

| 12. | poudarja, da je treba pregledati določbe o dobrem počutju domačih živali, namenjene izboljšanju njihovega zdravja, da bi zmanjšali uporabo veterinarskih zdravil; poziva Komisijo, naj ponovno oceni veljavne določbe o največji gostoti živine v živinoreji, saj je dandanes velikost čred pogosto ovira zdravljenje posameznih živali ali manjših skupin živali, in poskrbi za spodbude za profilaktično rabo protimikrobnih sredstev; je prepričan, da bi z osredotočenjem na živalske seve, ki so odporni na bolezni in bi mogli pripomoči k zmanjšani rabi veterinarskih zdravil v vzreji, vendar to ne bi smeli nadomestiti dobrega vodenja kmetij in dobre reje; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba pregledati določbe o dobrem počutju domačih živali, namenjene izboljšanju njihovega zdravja, da bi zmanjšali uporabo veterinarskih zdravil; poziva Komisijo, naj ponovno oceni veljavne določbe o največji gostoti živine v živinoreji, saj je dandanes velikost čred pogosto ovira zdravljenje posameznih živali ali manjših skupin živali, in poskrbi za spodbude za profilaktično rabo protimikrobnih sredstev; je prepričan, da bi z osredotočenjem na živalske seve, ki so odporni na bolezni in bi mogli pripomoči k zmanjšani rabi veterinarskih zdravil v vzreji, vendar to ne bi smeli nadomestiti dobrega vodenja kmetij in dobre reje;

| 13. | soglaša s Komisijo, da je treba okrepiti regulativni okvir za veterinarska zdravila in medicirano krmo, in zahteva, da se pri oblikovanju pravil EU poskrbi za skladnost; |
| --- | --- |

13.

soglaša s Komisijo, da je treba okrepiti regulativni okvir za veterinarska zdravila in medicirano krmo, in zahteva, da se pri oblikovanju pravil EU poskrbi za skladnost;

| 14. | poziva k uvedbi zanesljivih pristopov, da bi pri reji živali znatno zmanjšali pojavnost protimikrobne odpornosti; ugotavlja, da je treba posebno pozornost nameniti reji mladih živali, saj te pogosto prihajajo od različnih rejcev in so zato ob združevanju v črede izpostavljene tveganju okužb; |
| --- | --- |

14.

poziva k uvedbi zanesljivih pristopov, da bi pri reji živali znatno zmanjšali pojavnost protimikrobne odpornosti; ugotavlja, da je treba posebno pozornost nameniti reji mladih živali, saj te pogosto prihajajo od različnih rejcev in so zato ob združevanju v črede izpostavljene tveganju okužb;

| 15. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za veterinarski sektor, s katerim bi omejila rabo protimikrobnih sredstev tretje in četrte generacije, ki so bistvenega pomena za ljudi; poudarja, da je treba vse tovrstne predloge utemeljiti na evropskih smernicah za preudarno rabo protimikrobnih sredstev v veterinarski medicini, podprtih z dokazi; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za veterinarski sektor, s katerim bi omejila rabo protimikrobnih sredstev tretje in četrte generacije, ki so bistvenega pomena za ljudi; poudarja, da je treba vse tovrstne predloge utemeljiti na evropskih smernicah za preudarno rabo protimikrobnih sredstev v veterinarski medicini, podprtih z dokazi;

| 16. | ker je načrtovana revizija Direktive 2001/82/ES pomembna priložnost za sprejetje učinkovitih ukrepov za zmanjšanje protimikrobne odpornosti z uvedbo določb s področja veterine, na primer:






  — | z omejitvijo predpisovanja protimikrobnih sredstev izključno na strokovno usposobljene veterinarje, |
| --- | --- | --- |

16.

ker je načrtovana revizija Direktive 2001/82/ES pomembna priložnost za sprejetje učinkovitih ukrepov za zmanjšanje protimikrobne odpornosti z uvedbo določb s področja veterine, na primer:

—

z omejitvijo predpisovanja protimikrobnih sredstev izključno na strokovno usposobljene veterinarje,

| — | ločitvijo pravice do predpisovanja in pravice do prodaje tovrstnih sredstev ter tako odpraviti ekonomsko spodbudo za predpisovanje; |
| --- | --- |

—

ločitvijo pravice do predpisovanja in pravice do prodaje tovrstnih sredstev ter tako odpraviti ekonomsko spodbudo za predpisovanje;

| 17. | poziva Komisijo, naj v zvezi s svojim akcijskim načrtom za boj proti protimikrobni odpornosti oblikuje oprijemljive spodbude za izvajanje dvanajstih ukrepov in naj do konca leta 2013 objavi poročilo o napredku pri izvajanju tega načrta, ter poudarja, da bi moralo zajemati tudi pregled, kako se je v posameznih državah članicah zmanjšala raba veterinarskih protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v zvezi s svojim akcijskim načrtom za boj proti protimikrobni odpornosti oblikuje oprijemljive spodbude za izvajanje dvanajstih ukrepov in naj do konca leta 2013 objavi poročilo o napredku pri izvajanju tega načrta, ter poudarja, da bi moralo zajemati tudi pregled, kako se je v posameznih državah članicah zmanjšala raba veterinarskih protimikrobnih sredstev;

| 18. | poudarja, da med državami članicami obstajajo bistvene razlike na področju rabe in distribucije antibiotikov; poziva Komisijo, naj oceni in spremlja izvajanje zadevne evropske zakonodaje na področju protimikrobnih sredstev v državah članicah, zlasti glede rabe antibiotikov na recept v zdravstvenem in veterinarskem sektorju in prepovedi rabe protimikrobnih sredstev za pospeševanje rasti v živalski krmi; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da med državami članicami obstajajo bistvene razlike na področju rabe in distribucije antibiotikov; poziva Komisijo, naj oceni in spremlja izvajanje zadevne evropske zakonodaje na področju protimikrobnih sredstev v državah članicah, zlasti glede rabe antibiotikov na recept v zdravstvenem in veterinarskem sektorju in prepovedi rabe protimikrobnih sredstev za pospeševanje rasti v živalski krmi;

| 19. | poziva Komisijo, naj preuči pogoje za predpisovanje in prodajo protimikrobnih sredstev, da bi ugotovila, ali prakse na področju zdravstvenega varstva ljudi in živali lahko privedejo do prekomernega predpisovanja, pretirane uporabe ali zlorabe teh sredstev; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj preuči pogoje za predpisovanje in prodajo protimikrobnih sredstev, da bi ugotovila, ali prakse na področju zdravstvenega varstva ljudi in živali lahko privedejo do prekomernega predpisovanja, pretirane uporabe ali zlorabe teh sredstev;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prizadevanja, da bi v vseh bolnišnicah zaposlili svojega epidemiologa; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prizadevanja, da bi v vseh bolnišnicah zaposlili svojega epidemiologa;

| 21. | poziva Komisijo, naj spremlja rabo nanosrebra v potrošniških izdelkih, saj lahko to povzroči vedno večjo odpornost mikroorganizmov na srebro, vključno z nanosrebrom in spojinami na osnovi srebra, kar lahko omeji koristnost nanosrebra v medicinskih pripomočkih in za medicinsko uporabo; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj spremlja rabo nanosrebra v potrošniških izdelkih, saj lahko to povzroči vedno večjo odpornost mikroorganizmov na srebro, vključno z nanosrebrom in spojinami na osnovi srebra, kar lahko omeji koristnost nanosrebra v medicinskih pripomočkih in za medicinsko uporabo;

| 22. | poudarja, da je za manjšo rabo protimikrobnih sredstev potrebno izboljšati pravilnost diagnosticiranja, zato je potrebna vedno pogostejša raba diagnostike; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je za manjšo rabo protimikrobnih sredstev potrebno izboljšati pravilnost diagnosticiranja, zato je potrebna vedno pogostejša raba diagnostike;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prizadevanja za rutinsko preučevanje izbruhov bolnišničnih okužb, pa tudi morebitne vloge, ki jo ima širjenje klonov, odpornih na zdravila, na tovrstne izbruhe; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prizadevanja za rutinsko preučevanje izbruhov bolnišničnih okužb, pa tudi morebitne vloge, ki jo ima širjenje klonov, odpornih na zdravila, na tovrstne izbruhe;

Preventiva

| 24. | pozdravlja pobude držav članic za pregled pravnega statusa vseh protimikrobnih sredstev za peroralno uporabo, inhaliranje in parenteralno uporabo (vključno z antimalariki, protivirusnimi in protiglivičnimi zdravili), ki so bolnikom še naprej na voljo brez recepta, s katerimi bi omejili neustrezno rabo in nenadzorovan dostop do protimikrobnih učinkovin, tudi prek vse bolj razširjene nezakonite internetne prodaje; poudarja, da protimikrobna sredstva ne bi smela biti na voljo brez recepta, saj se s tem spodbuja samozdravljenje, ki večkrat temelji na nepravilnih predpostavkah; poziva države članice, naj povečajo ozaveščenost glede prodaje brez recepta nezakonite prodaje protimikrobnih sredstev, tako na področju zdravja ljudi kot tudi v veterinarskem sektorju; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja pobude držav članic za pregled pravnega statusa vseh protimikrobnih sredstev za peroralno uporabo, inhaliranje in parenteralno uporabo (vključno z antimalariki, protivirusnimi in protiglivičnimi zdravili), ki so bolnikom še naprej na voljo brez recepta, s katerimi bi omejili neustrezno rabo in nenadzorovan dostop do protimikrobnih učinkovin, tudi prek vse bolj razširjene nezakonite internetne prodaje; poudarja, da protimikrobna sredstva ne bi smela biti na voljo brez recepta, saj se s tem spodbuja samozdravljenje, ki večkrat temelji na nepravilnih predpostavkah; poziva države članice, naj povečajo ozaveščenost glede prodaje brez recepta nezakonite prodaje protimikrobnih sredstev, tako na področju zdravja ljudi kot tudi v veterinarskem sektorju;

| 25. | ugotavlja, da imajo cepiva pomembno vlogo pri omejevanju razvoja protimikrobne odpornosti, saj zmanjšujejo količine protimikrobnih učinkovin, potrebnih za zdravljenje okužb pri ljudeh in živalih, vendar meni, da to ne sme biti nadomestek za dobro vodenje kmetij in dobro rejo; poziva Komisijo, naj preuči, s katerimi nadaljnjimi preventivnimi ukrepi bi lahko zmanjšali širjenje okužb in bolezni v živinoreji; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da imajo cepiva pomembno vlogo pri omejevanju razvoja protimikrobne odpornosti, saj zmanjšujejo količine protimikrobnih učinkovin, potrebnih za zdravljenje okužb pri ljudeh in živalih, vendar meni, da to ne sme biti nadomestek za dobro vodenje kmetij in dobro rejo; poziva Komisijo, naj preuči, s katerimi nadaljnjimi preventivnimi ukrepi bi lahko zmanjšali širjenje okužb in bolezni v živinoreji;

| 26. | predlaga sprejetje ukrepov za spodbujanje trajnostnih živinorejskih sistemov na podlagi dobrih praks upravljanja, ki povečujejo učinkovito rabo virov in zmanjšujejo odvisnost kmetov od dragih in netrajnostnih vložkov z visokim tveganjem za okolje in javno zdravje; |
| --- | --- |

26.

predlaga sprejetje ukrepov za spodbujanje trajnostnih živinorejskih sistemov na podlagi dobrih praks upravljanja, ki povečujejo učinkovito rabo virov in zmanjšujejo odvisnost kmetov od dragih in netrajnostnih vložkov z visokim tveganjem za okolje in javno zdravje;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj v dogovoru s pristojnimi agencijami EU pripravijo in spodbujajo izvajanje smernic za preudarno rabo, namenjenih zmanjšanju nepotrebne in neustrezne izpostavljenosti protimikrobnim sredstvom v humani in veterinarski medicini, živinoreji, kmetijstvu, ribogojstvu in vrtnarstvu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj v dogovoru s pristojnimi agencijami EU pripravijo in spodbujajo izvajanje smernic za preudarno rabo, namenjenih zmanjšanju nepotrebne in neustrezne izpostavljenosti protimikrobnim sredstvom v humani in veterinarski medicini, živinoreji, kmetijstvu, ribogojstvu in vrtnarstvu;

| 28. | poziva Komisijo, naj v okviru skorajšnje revizije evropske zakonodaje na področju veterinarskih farmacevtskih izdelkov uvrsti medicirano krmo na seznam farmacevtskih izdelkov in ne med krmo, da bi zagotovila, da bo spremljanje občutljivega področja medicirane krme v prihodnje potekalo v okviru farmacevtske zakonodaje in da se bo temu primerno izvajal tudi uradni inšpekcijski nadzor ter da bo medicirana krma uvrščena v kategorijo izdelkov, ki se izdajajo zgolj na recept; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj v okviru skorajšnje revizije evropske zakonodaje na področju veterinarskih farmacevtskih izdelkov uvrsti medicirano krmo na seznam farmacevtskih izdelkov in ne med krmo, da bi zagotovila, da bo spremljanje občutljivega področja medicirane krme v prihodnje potekalo v okviru farmacevtske zakonodaje in da se bo temu primerno izvajal tudi uradni inšpekcijski nadzor ter da bo medicirana krma uvrščena v kategorijo izdelkov, ki se izdajajo zgolj na recept;

| 29. | poudarja, da sta v boju proti protimikrobni odpornosti temeljnega pomena preprečevanje okužb in nadzor; poziva države članice, naj izboljšajo nadzor nad okužbami ter ozaveščajo o dobrih higienskih standardih in jih spodbujajo – predvsem higieno rok, zlasti v občutljivih okoljih, kot so zdravstvene ustanove –, da bi preprečile širjenje okužb in zmanjšale potrebe po antibiotikih; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo izmenjavo najboljših praks glede preprečevanja in zmanjševanja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter razširijo raziskave o epidemiologiji tovrstnih okužb z bakterijama MRSA in Clostridium difficile in drugimi organizmi, odpornimi na več zdravil; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da sta v boju proti protimikrobni odpornosti temeljnega pomena preprečevanje okužb in nadzor; poziva države članice, naj izboljšajo nadzor nad okužbami ter ozaveščajo o dobrih higienskih standardih in jih spodbujajo – predvsem higieno rok, zlasti v občutljivih okoljih, kot so zdravstvene ustanove –, da bi preprečile širjenje okužb in zmanjšale potrebe po antibiotikih; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo izmenjavo najboljših praks glede preprečevanja in zmanjševanja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter razširijo raziskave o epidemiologiji tovrstnih okužb z bakterijama MRSA in Clostridium difficile in drugimi organizmi, odpornimi na več zdravil;

Razvoj novih protimikrobnih sredstev ali alternativ za zdravljenje

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prizadevanja za razvoj novih in inovativnih poslovnih modelov za javno-zasebna partnerstva, pri katerih bodo naložbe v raziskave in razvoj novih antibiotikov ter diagnostičnih orodij ločene od prodajnih poslov, da bi spodbudile večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost ter omejile nepotrebno rabo protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prizadevanja za razvoj novih in inovativnih poslovnih modelov za javno-zasebna partnerstva, pri katerih bodo naložbe v raziskave in razvoj novih antibiotikov ter diagnostičnih orodij ločene od prodajnih poslov, da bi spodbudile večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost ter omejile nepotrebno rabo protimikrobnih sredstev;

| 31. | poziva k dodatnim in bolje usklajenim raziskavam novih protimikrobnih sredstev, drugih možnosti (cepljenje, biološka zaščita, reja za boljšo odpornost) in strategij, ki temeljijo na dokazih, da bi preprečili in nadzirali nalezljive bolezni pri živalih; |
| --- | --- |

31.

poziva k dodatnim in bolje usklajenim raziskavam novih protimikrobnih sredstev, drugih možnosti (cepljenje, biološka zaščita, reja za boljšo odpornost) in strategij, ki temeljijo na dokazih, da bi preprečili in nadzirali nalezljive bolezni pri živalih;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo raziskovalne in razvojne dejavnosti, da bi zagotovile nova orodja za boj proti tuberkulozi in tuberkulozi, odporni na zdravila; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo raziskovalne in razvojne dejavnosti, da bi zagotovile nova orodja za boj proti tuberkulozi in tuberkulozi, odporni na zdravila;

| 33. | poziva Komisijo, naj vlaga v raziskave in razvoj, namenjene iskanju alternativ za rabo protimikrobnih sredstev v živinoreji in kot podpora inovacijam na področju kmetijskih praks v skladu s cilji bodočega evropskega partnerstva za inovacije na področju produktivnosti in trajnosti kmetijstva; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj vlaga v raziskave in razvoj, namenjene iskanju alternativ za rabo protimikrobnih sredstev v živinoreji in kot podpora inovacijam na področju kmetijskih praks v skladu s cilji bodočega evropskega partnerstva za inovacije na področju produktivnosti in trajnosti kmetijstva;

| 34. | poudarja, da je treba omejiti rabo protimikrobnih sredstev, ki so bistvenega pomena za ljudi, ter novih protimikrobnih učinkovin in tehnologij, ki se uporabljajo v humani in veterinarski medicini; poudarja, da je pomembno uporabljati tovrstna sredstva zgolj za posebne primere; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba omejiti rabo protimikrobnih sredstev, ki so bistvenega pomena za ljudi, ter novih protimikrobnih učinkovin in tehnologij, ki se uporabljajo v humani in veterinarski medicini; poudarja, da je pomembno uporabljati tovrstna sredstva zgolj za posebne primere;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nove regulativne pristope, vključno s prenosljivimi pravicami intelektualne lastnine in podaljšanjem časa veljavnosti patentov, da bi spodbudile naložbe zasebnega sektorja v razvoj protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nove regulativne pristope, vključno s prenosljivimi pravicami intelektualne lastnine in podaljšanjem časa veljavnosti patentov, da bi spodbudile naložbe zasebnega sektorja v razvoj protimikrobnih sredstev;

| 36. | opozarja na pomen dostopa do hitrih, zanesljivih in cenovno dostopnih diagnostičnih orodij za razvoj novih strategij zdravljenja; |
| --- | --- |

36.

opozarja na pomen dostopa do hitrih, zanesljivih in cenovno dostopnih diagnostičnih orodij za razvoj novih strategij zdravljenja;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nove regulativne pristope, usmerjene v subvencioniranje raziskav za razvoj novih protimikrobnih sredstev, ki imajo lahko fiskalno ugodne rezultate tako za javnost kot tudi za zasebni sektor; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nove regulativne pristope, usmerjene v subvencioniranje raziskav za razvoj novih protimikrobnih sredstev, ki imajo lahko fiskalno ugodne rezultate tako za javnost kot tudi za zasebni sektor;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spodbude za sodelovanje javnega in zasebnega sektorja, da bi ponovno zagnale raziskave in razvoj na področju protimikrobnih sredstev; meni, da bo izmenjava znanja in združevanje virov v okviru inovativnih javno-zasebnih partnerstev bistvenega pomena za zagotavljanje klinične učinkovitosti in razpoložljivosti obstoječih protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spodbude za sodelovanje javnega in zasebnega sektorja, da bi ponovno zagnale raziskave in razvoj na področju protimikrobnih sredstev; meni, da bo izmenjava znanja in združevanje virov v okviru inovativnih javno-zasebnih partnerstev bistvenega pomena za zagotavljanje klinične učinkovitosti in razpoložljivosti obstoječih protimikrobnih sredstev;

| 39. | poziva Komisijo, naj kot del strategije EU 2020 zagotovi, da bodo kmetje v vseh državah članicah Evropske unije imeli dostop do pametnih, učinkovitih in alternativnih orodij za zdravljenje svojih živali, tudi za manjšo uporabo in vrste, kjer se trenutno spopadajo z znatnim pomanjkanjem zdravil za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj kot del strategije EU 2020 zagotovi, da bodo kmetje v vseh državah članicah Evropske unije imeli dostop do pametnih, učinkovitih in alternativnih orodij za zdravljenje svojih živali, tudi za manjšo uporabo in vrste, kjer se trenutno spopadajo z znatnim pomanjkanjem zdravil za uporabo v veterinarski medicini;

| 40. | poziva Komisijo, naj zagotovi razvoj in razpoložljivost večjega števila kmetijskih orodij za zgodnje in hitro diagnosticiranje in nadzor bolezni pa tudi širšega in učinkovitega diagnostičnega sistema na ravni držav članic, ki bo zagotovil pravočasno doseganje rezultatov v primeru opravljanja bakterioloških preiskav; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj zagotovi razvoj in razpoložljivost večjega števila kmetijskih orodij za zgodnje in hitro diagnosticiranje in nadzor bolezni pa tudi širšega in učinkovitega diagnostičnega sistema na ravni držav članic, ki bo zagotovil pravočasno doseganje rezultatov v primeru opravljanja bakterioloških preiskav;

Spremljanje in poročanje

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za tesnejše sodelovanje in usklajevanje na področju postopkov zgodnjega odkrivanja, opozarjanja in usklajenega odzivanja v zvezi s patogenimi bakterijami, odpornimi na protimikrobna sredstva, pri ljudeh, živalih, ribah in v živilih, da bi stalno spremljale obseg in rast protimikrobne odpornosti; poleg tega poziva države članice, naj v skladu z enotnimi standardi vzpostavijo nacionalne zbirke podatkov, v katerih bodo morali trgovci, veterinarji in kmetje beležiti izdajanje in rabo antibiotikov; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za tesnejše sodelovanje in usklajevanje na področju postopkov zgodnjega odkrivanja, opozarjanja in usklajenega odzivanja v zvezi s patogenimi bakterijami, odpornimi na protimikrobna sredstva, pri ljudeh, živalih, ribah in v živilih, da bi stalno spremljale obseg in rast protimikrobne odpornosti; poleg tega poziva države članice, naj v skladu z enotnimi standardi vzpostavijo nacionalne zbirke podatkov, v katerih bodo morali trgovci, veterinarji in kmetje beležiti izdajanje in rabo antibiotikov;

| 42. | poudarja, da v nekaterih državah članicah še vedno primanjkuje zanesljivih informacij o rabi protimikrobnih sredstev; poudarja, da bi bilo pomembno vzpostaviti učinkovite evropsko mrežo nacionalnih sistemov nadzora na področju zdravja ljudi in v veterinarskem sektorju, ki bi temeljila na enotnih standardih za vse države članice EU in bi omogočila zbiranje jasnih, primerljivih, preglednih in pravočasnih referenčnih podatkov o rabi protimikrobnih zdravil; meni, da bi morala temeljiti na obstoječih mrežah za spremljanje v okviru Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), evropski mreži za nadzor rabe protimikrobnih sredstev (ESAC-net), evropski mreži za nadzor protimikrobne odpornosti (EARS-net) in mreži za bolezni, ki se prenašajo s hrano in vodo (FWD-Net) znotraj ECDC ter evropskem sistemu za nadzor rabe veterinarskih protimikrobnih sredstev (ESVAC), ki deluje znotraj Evropske agencije za zdravila (EMA); |
| --- | --- |

42.

poudarja, da v nekaterih državah članicah še vedno primanjkuje zanesljivih informacij o rabi protimikrobnih sredstev; poudarja, da bi bilo pomembno vzpostaviti učinkovite evropsko mrežo nacionalnih sistemov nadzora na področju zdravja ljudi in v veterinarskem sektorju, ki bi temeljila na enotnih standardih za vse države članice EU in bi omogočila zbiranje jasnih, primerljivih, preglednih in pravočasnih referenčnih podatkov o rabi protimikrobnih zdravil; meni, da bi morala temeljiti na obstoječih mrežah za spremljanje v okviru Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), evropski mreži za nadzor rabe protimikrobnih sredstev (ESAC-net), evropski mreži za nadzor protimikrobne odpornosti (EARS-net) in mreži za bolezni, ki se prenašajo s hrano in vodo (FWD-Net) znotraj ECDC ter evropskem sistemu za nadzor rabe veterinarskih protimikrobnih sredstev (ESVAC), ki deluje znotraj Evropske agencije za zdravila (EMA);

| 43. | meni, da bi morali biti zbrani podatki o rabi antibiotikov dostopni le zadevnim strokovnjakom, organom in nosilcem odločanja; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morali biti zbrani podatki o rabi antibiotikov dostopni le zadevnim strokovnjakom, organom in nosilcem odločanja;

| 44. | želi spomniti, da je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o protimikrobni odpornosti poudaril, da je treba v celoti razumeti kdaj, kje, kako in na katerih živalih se protimikrobna sredstva uporabljajo; meni, da bi Komisija morala te podatke brez odlašanja zbrati, analizirati in javno objaviti in da bi morali biti zbrani podatki usklajeni in primerljivi, da bi omogočali ustrezno analizo ter učinkovite in usklajene ukrepe, specifične za posamezne živalske vrste, ki bodo prilagojeni različnim oblikam reje, da bi se tako na ravni EU kot tudi na ravni držav članic borili proti protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

44.

želi spomniti, da je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o protimikrobni odpornosti poudaril, da je treba v celoti razumeti kdaj, kje, kako in na katerih živalih se protimikrobna sredstva uporabljajo; meni, da bi Komisija morala te podatke brez odlašanja zbrati, analizirati in javno objaviti in da bi morali biti zbrani podatki usklajeni in primerljivi, da bi omogočali ustrezno analizo ter učinkovite in usklajene ukrepe, specifične za posamezne živalske vrste, ki bodo prilagojeni različnim oblikam reje, da bi se tako na ravni EU kot tudi na ravni držav članic borili proti protimikrobni odpornosti;

| 45. | poziva Komisijo, naj v svoje poročilo o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za boj proti protimikrobni odpornosti vključi tudi pregled, koliko so posamezne države članice zmanjšale rabo veterinarskih protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v svoje poročilo o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za boj proti protimikrobni odpornosti vključi tudi pregled, koliko so posamezne države članice zmanjšale rabo veterinarskih protimikrobnih sredstev;

| 46. | poziva Komisijo, naj države članice obveže k učinkovitejšemu in celovitejšemu spremljanju rabe antibiotikov pri reji z uporabo podatkovnih zbirk; poudarja, da je na kmetijah obvezno evidentirati uporabo antibiotikov; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj države članice obveže k učinkovitejšemu in celovitejšemu spremljanju rabe antibiotikov pri reji z uporabo podatkovnih zbirk; poudarja, da je na kmetijah obvezno evidentirati uporabo antibiotikov;

| 47. | poziva države članice, naj zagotovijo ločeno spremljanje in nadzor odpornosti pri živini, domačih živalih, živalih, ki se uporabljajo za šport, itd., pri čimer naj kmetom, rejcem oziroma veterinarjem ne nalagajo dodatnih finančnih ali upravnih bremen; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj zagotovijo ločeno spremljanje in nadzor odpornosti pri živini, domačih živalih, živalih, ki se uporabljajo za šport, itd., pri čimer naj kmetom, rejcem oziroma veterinarjem ne nalagajo dodatnih finančnih ali upravnih bremen;

| 48. | poziva države članice, naj spodbujajo tesnejše medsektorsko sodelovanje med ustreznimi organi in sektorji, da bi spodbudile celovitejši pristop k zdravju živali in ljudi ter spremljale izvajanje nacionalnih strategij za protimikrobno odpornost; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj spodbujajo tesnejše medsektorsko sodelovanje med ustreznimi organi in sektorji, da bi spodbudile celovitejši pristop k zdravju živali in ljudi ter spremljale izvajanje nacionalnih strategij za protimikrobno odpornost;

| 49. | poudarja, da je treba podpreti trajnostne sisteme za pridelavo hrane, ki so v nasprotju z industrijsko pridelavo lahko manj izpostavljeni protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba podpreti trajnostne sisteme za pridelavo hrane, ki so v nasprotju z industrijsko pridelavo lahko manj izpostavljeni protimikrobni odpornosti;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo prihodnje merjenje rabe protimikrobnih sredstev tako na področju zdravja ljudi kot tudi v veterinarskem sektorju in poročanje o tem razširjeno in da podatki ne bodo prikazovali le skupne količine uporabljenih protimikrobnih sredstev, temveč tudi njihovo vrsto, čas zdravljenja itd.; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo prihodnje merjenje rabe protimikrobnih sredstev tako na področju zdravja ljudi kot tudi v veterinarskem sektorju in poročanje o tem razširjeno in da podatki ne bodo prikazovali le skupne količine uporabljenih protimikrobnih sredstev, temveč tudi njihovo vrsto, čas zdravljenja itd.;

Komuniciranje, izobraževanje in usposabljanje

| 51. | ugotavlja, da je spodbujanje ustrezne rabe protimikrobnih sredstev odvisno od spremembe miselnosti in prakse med bolniki, kmeti, lekarnarji, zdravniki, veterinarji in drugimi izvajalci dejavnosti na področju humane in veterinarske medicine; meni, da je treba tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni sprejeti učinkovitejše in stalne ukrepe za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi zagotoviti celovite informacije v šolah, in sicer že od otroških let dalje, da bi povečali ozaveščenost glede posledic neustrezne rabe protimikrobnih sredstev; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je spodbujanje ustrezne rabe protimikrobnih sredstev odvisno od spremembe miselnosti in prakse med bolniki, kmeti, lekarnarji, zdravniki, veterinarji in drugimi izvajalci dejavnosti na področju humane in veterinarske medicine; meni, da je treba tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni sprejeti učinkovitejše in stalne ukrepe za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi zagotoviti celovite informacije v šolah, in sicer že od otroških let dalje, da bi povečali ozaveščenost glede posledic neustrezne rabe protimikrobnih sredstev;

| 52. | ugotavlja, da se antibiotiki najpogosteje uporabljajo za zdravljenje običajnega prehlada in da bi lahko veliko pridobili, če bi se javnost zavedala, da gre za virusno okužbo, antibiotiki pa se uporabljajo samo proti bakterijskim okužbam; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da se antibiotiki najpogosteje uporabljajo za zdravljenje običajnega prehlada in da bi lahko veliko pridobili, če bi se javnost zavedala, da gre za virusno okužbo, antibiotiki pa se uporabljajo samo proti bakterijskim okužbam;

| 53. | pozdravlja vsakoletni evropski dan ozaveščanja o antibiotikih (18. november), ki je namenjen spodbujanju odgovorne rabe protimikrobnih sredstev; kljub temu meni, da bi bilo prepoznavnost in potencial tega dogodka mogoče bolj učinkovito povečati na najvišjo možno raven z okrepljeno politične podpore na nacionalni in evropski ravni, širšim pristopom, ki bi zajel tudi živali, ter usklajenimi in inovativnimi kampanjami z velikim učinkom, ki bi temeljile na izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju uspešnih evropskih in mednarodnih pobud; poziva Komisijo, naj uvede celoletne ukrepe obveščanja glede pravilnega odmerjanja predpisanih antibiotikov; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja vsakoletni evropski dan ozaveščanja o antibiotikih (18. november), ki je namenjen spodbujanju odgovorne rabe protimikrobnih sredstev; kljub temu meni, da bi bilo prepoznavnost in potencial tega dogodka mogoče bolj učinkovito povečati na najvišjo možno raven z okrepljeno politične podpore na nacionalni in evropski ravni, širšim pristopom, ki bi zajel tudi živali, ter usklajenimi in inovativnimi kampanjami z velikim učinkom, ki bi temeljile na izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju uspešnih evropskih in mednarodnih pobud; poziva Komisijo, naj uvede celoletne ukrepe obveščanja glede pravilnega odmerjanja predpisanih antibiotikov;

| 54. | poziva Komisijo, naj sestavi seznam najboljših praks za izvajanje učinkovitih kampanj obveščanja in tečajev strokovnega usposabljanja, namenjenih ozaveščanju o protimikrobni odpornosti in podpori učinkovitemu izvajanju kampanj ozaveščanja, kakršna je tudi delovanje evropske platforme različnih zainteresiranih strani za odgovorno rabo zdravil pri živalih (EPRUMA), saj so informacije med državljani, pa tudi zdravstvenimi in veterinarskimi delavci, ključ do večje ozaveščenosti in posledično boljše preventive; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj sestavi seznam najboljših praks za izvajanje učinkovitih kampanj obveščanja in tečajev strokovnega usposabljanja, namenjenih ozaveščanju o protimikrobni odpornosti in podpori učinkovitemu izvajanju kampanj ozaveščanja, kakršna je tudi delovanje evropske platforme različnih zainteresiranih strani za odgovorno rabo zdravil pri živalih (EPRUMA), saj so informacije med državljani, pa tudi zdravstvenimi in veterinarskimi delavci, ključ do večje ozaveščenosti in posledično boljše preventive;

| 55. | meni, da je treba pripraviti učinkovite kampanje obveščanja in ozaveščanja, da bi okrepili védenje o nevarnostih nenamernega širjenja patogenov, odpornih na protimikrobna sredstva, v bolnišnicah in doma ter o načinih za preprečitev tega pojava; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba pripraviti učinkovite kampanje obveščanja in ozaveščanja, da bi okrepili védenje o nevarnostih nenamernega širjenja patogenov, odpornih na protimikrobna sredstva, v bolnišnicah in doma ter o načinih za preprečitev tega pojava;

| 56. | poziva Komisijo, naj v študiji o izboljšanju navodil za uporabo in informacij na ovojnini preuči zamisel o boljšem obveščanju bolnikov, ki jemljejo antibiotike, na primer z naslednjim opozorilom: „Prosimo, da te antibiotike uživate le, če vam jih je predpisal zdravnik, in v skladu z njegovimi navodili. Neustrezna uporaba antibiotikov lahko povzroči odpornost na mikrobe, kar škoduje vam in drugim.“; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj v študiji o izboljšanju navodil za uporabo in informacij na ovojnini preuči zamisel o boljšem obveščanju bolnikov, ki jemljejo antibiotike, na primer z naslednjim opozorilom: „Prosimo, da te antibiotike uživate le, če vam jih je predpisal zdravnik, in v skladu z njegovimi navodili. Neustrezna uporaba antibiotikov lahko povzroči odpornost na mikrobe, kar škoduje vam in drugim.“;

Mednarodno sodelovanje

| 57. | opozarja, da lahko vedno večji razmah mednarodnih potovanj, zlasti pa svetovne trgovine z živili in krmo, poveča čezmejno širjenje protimikrobne odpornosti; meni, da je usklajeno in pravočasno mednarodno delovanje, pri čemer bi se izogibali podvajanju ukrepov in dosegli kritično maso, edini način za zmanjšanje svetovne nevarnosti protimikrobne odpornosti za javno zdravje; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da lahko vedno večji razmah mednarodnih potovanj, zlasti pa svetovne trgovine z živili in krmo, poveča čezmejno širjenje protimikrobne odpornosti; meni, da je usklajeno in pravočasno mednarodno delovanje, pri čemer bi se izogibali podvajanju ukrepov in dosegli kritično maso, edini način za zmanjšanje svetovne nevarnosti protimikrobne odpornosti za javno zdravje;

| 58. | priznava, kako pomembne so mednarodne pobude, ki so jih sprejele Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodna organizacija za zdravje živali (OIE), Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) in ostale pristojne mednarodne organizacije; vseeno poudarja vlogo splošnega spoštovanja sprejetih mednarodnih standardov in smernic; poziva Komisijo, naj v okviru svoje ocene izvajanja akcijskega načrta za boj proti protimikrobni odpornosti poroča o napredku držav članic glede spoštovanja glavnih mednarodnih zavez na področju protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

58.

priznava, kako pomembne so mednarodne pobude, ki so jih sprejele Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodna organizacija za zdravje živali (OIE), Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) in ostale pristojne mednarodne organizacije; vseeno poudarja vlogo splošnega spoštovanja sprejetih mednarodnih standardov in smernic; poziva Komisijo, naj v okviru svoje ocene izvajanja akcijskega načrta za boj proti protimikrobni odpornosti poroča o napredku držav članic glede spoštovanja glavnih mednarodnih zavez na področju protimikrobne odpornosti;

| 59. | pozdravlja ustanovitev čezatlantske projektne skupine za protimikrobno odpornost (TATFAR) in oblikovanje nabora priporočil, sprejetih septembra 2011, za prihodnje sodelovanje med EU in ZDA; posebej poudarja pomen konkretnih ukrepov za:






  — | zbiranje in izmenjavo primerljivih podatkov o protimikrobnih sredstvih v humani in veterinarski medicini; |
| --- | --- | --- |

59.

pozdravlja ustanovitev čezatlantske projektne skupine za protimikrobno odpornost (TATFAR) in oblikovanje nabora priporočil, sprejetih septembra 2011, za prihodnje sodelovanje med EU in ZDA; posebej poudarja pomen konkretnih ukrepov za:

—

zbiranje in izmenjavo primerljivih podatkov o protimikrobnih sredstvih v humani in veterinarski medicini;

| — | razvoj skupnih načrtov, ki bodo temeljili na najboljših praksah za obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

—

razvoj skupnih načrtov, ki bodo temeljili na najboljših praksah za obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo;

| — | okrepljeno sodelovanje med Uradom ZDA za prehrano in zdravila (FDA) in Evropsko agencijo za zdravila (EMA) na področju usklajenih pristopov, ki bi poenostavili razvoj protibakterijskih zdravil in njihovo zakonsko ureditev, predvsem v fazi kliničnega preskušanja; |
| --- | --- |

—

okrepljeno sodelovanje med Uradom ZDA za prehrano in zdravila (FDA) in Evropsko agencijo za zdravila (EMA) na področju usklajenih pristopov, ki bi poenostavili razvoj protibakterijskih zdravil in njihovo zakonsko ureditev, predvsem v fazi kliničnega preskušanja;

| 60. | poziva Komisijo, naj nadgradi delo, ki ga je opravila čezatlantska projektna skupina za protimikrobno odpornost, in spodbuja podobne večstranske in dvostranske zaveze za preprečevanje in nadzor protimikrobne odpornosti z ostalimi globalnimi partnerji; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj nadgradi delo, ki ga je opravila čezatlantska projektna skupina za protimikrobno odpornost, in spodbuja podobne večstranske in dvostranske zaveze za preprečevanje in nadzor protimikrobne odpornosti z ostalimi globalnimi partnerji;

| 61. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo svetovne pobude za obvladovanje tveganj, kot sta seznam Svetovne zdravstvene organizacije s protimikrobnimi sredstvi, ki so bistvenega pomena za ljudi, v humani medicini in seznam Svetovne organizacije za zdravje živali o protimikrobnih sredstvih s pomenom za veterino; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo svetovne pobude za obvladovanje tveganj, kot sta seznam Svetovne zdravstvene organizacije s protimikrobnimi sredstvi, ki so bistvenega pomena za ljudi, v humani medicini in seznam Svetovne organizacije za zdravje živali o protimikrobnih sredstvih s pomenom za veterino;

| 62. | podpora mednarodni pristop k nadzoru nad ponarejenimi protimikrobnimi sredstvi v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

62.

podpora mednarodni pristop k nadzoru nad ponarejenimi protimikrobnimi sredstvi v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije;

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0473.

(2)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 131.

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2009/11/WC500008770.pdf

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2598.htm EFSA Journal 2012; 10(3):2598 [233 str.].

(5)  UL C 151, 3.7.2009, str. 1.

(6)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

(7)  UL L 34, 5.2.2002, str. 13.

(8)  UL C 112 E, 9.5.2002, str. 106.

(9)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 25.

(10)  http://ecdc.europa.eu/en/activities/diseaseprogrammes/TATFAR/Documents/210911_TATFAR_Report.pdf

(11)  CAC/GL 77-2011.

(12)  To se nanaša na ohranitev ali spremembo vijoličaste barve, ki se uporablja v Gramovi metodi za obarvanje mikroorganizmov; merjenje odziva na obarvanje je običajna metoda za razvrščanje bakterij.

(13)  Poročilo s tretjega srečanja svetovalne skupine Svetovne zdravstvene organizacije za celosten nadzor protimikrobne odpornosti od 14. do 17. junija 2011 v Oslu na Norveškem.

---

Sreda, 12. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/59

---

P7_TA(2012)0499

Zaščita živali med prevozom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o zaščiti živali med prevozom (2012/2031(INI))

(2015/C 434/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. novembra 2011 o učinku Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. novembra 2011 o učinku Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (COM(2011)0700),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru z dne 15. februarja 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru z dne 15. februarja 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Unija in države članice pri določanju in izvajanju politike Unije v polnem obsegu upoštevajo zahteve za dobro počutje živali kot čutečih bitij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Unija in države članice pri določanju in izvajanju politike Unije v polnem obsegu upoštevajo zahteve za dobro počutje živali kot čutečih bitij,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo (2007–2013) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo (2007–2013) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 1996 o prenosu Direktive Sveta 95/29/ES o spremembi Direktive 91/628/EGS o zaščiti živali med prevozom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 1996 o prenosu Direktive Sveta 95/29/ES o spremembi Direktive 91/628/EGS o zaščiti živali med prevozom (4),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 30. marca 2004 (5) o predlogu za direktivo Sveta o zaščiti živali med prevozom in postopkih, povezanih z njim, in o spremembi direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97, v katerem je bil predloženo najdaljše trajanje potovanja 9 ur oziroma 500 km za živali, ki jih prevažajo zaradi zakola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 30. marca 2004 (5) o predlogu za direktivo Sveta o zaščiti živali med prevozom in postopkih, povezanih z njim, in o spremembi direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97, v katerem je bil predloženo najdaljše trajanje potovanja 9 ur oziroma 500 km za živali, ki jih prevažajo zaradi zakola,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (6),

| — | ob upoštevanju svoje izjave št. 54/2009 z dne 25. februarja 2010 o prevozu konj za zakol v Evropski uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave št. 54/2009 z dne 25. februarja 2010 o prevozu konj za zakol v Evropski uniji (7),

| — | ob upoštevanju svoje izjave št. 49/2011 z dne 30. novembra 2011 o določitvi največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave št. 49/2011 z dne 30. novembra 2011 o določitvi največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) iz januarja 2011 o zaščiti živali med prevozom (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) iz januarja 2011 o zaščiti živali med prevozom (9),

| — | ob upoštevanju peticije 8hours.eu, ki jo je podpisalo več kot milijon državljanov EU, v kateri zahtevajo določitev največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije 8hours.eu, ki jo je podpisalo več kot milijon državljanov EU, v kateri zahtevajo določitev največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za promet in turizem (A7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za promet in turizem (A7-0331/2012),

| A. | ker je zaščita živali v 21. stoletju izraz človečnosti in izziv za evropsko civilizacijo in kulturo; ker se morajo vsi ukrepi za zaščito in dobro počutje živali opirati na znanstvena dognanja ter na načelo, da so živali čuteča bitja, katerih posebne potrebe je treba upoštevati, kakor je določeno v členu 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je zaščita živali v 21. stoletju izraz človečnosti in izziv za evropsko civilizacijo in kulturo; ker se morajo vsi ukrepi za zaščito in dobro počutje živali opirati na znanstvena dognanja ter na načelo, da so živali čuteča bitja, katerih posebne potrebe je treba upoštevati, kakor je določeno v členu 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je prevoz živali rezultat ekonomskih in logističnih dejavnikov, hkrati pa lahko povzroča tudi dodatne socialne in okoljske stroške (povečan cestni promet, dodatne emisije CO2); |
| --- | --- |

B.

ker je prevoz živali rezultat ekonomskih in logističnih dejavnikov, hkrati pa lahko povzroča tudi dodatne socialne in okoljske stroške (povečan cestni promet, dodatne emisije CO2);

| C. | ker je treba prevoz živali urejati znotraj in zunaj EU ter temeljito nadzorovati in spremljati živali, ki prihajajo iz tretjih držav, s čimer se evropskim proizvajalcem omogoči bolj uravnotežen konkurenčni položaj in spodbudi izboljšanje standardov prevoza živali v tretjih državah; |
| --- | --- |

C.

ker je treba prevoz živali urejati znotraj in zunaj EU ter temeljito nadzorovati in spremljati živali, ki prihajajo iz tretjih držav, s čimer se evropskim proizvajalcem omogoči bolj uravnotežen konkurenčni položaj in spodbudi izboljšanje standardov prevoza živali v tretjih državah;

| D. | ker predpisi EU o dobrem počutju živali ne smejo povzročiti izkrivljanja razmer v prosti trgovini z blagom ali nesorazmernih finančnih stroškov, pri tem pa je treba upoštevati posebej neugodne geografske razmere obrobnih in najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

D.

ker predpisi EU o dobrem počutju živali ne smejo povzročiti izkrivljanja razmer v prosti trgovini z blagom ali nesorazmernih finančnih stroškov, pri tem pa je treba upoštevati posebej neugodne geografske razmere obrobnih in najbolj oddaljenih regij;

| E. | ker je prevoz mesa in drugih živalskih proizvodov tehnično preprostejši in etično bolj smiseln od prevoza živih živali zgolj zaradi zakola; |
| --- | --- |

E.

ker je prevoz mesa in drugih živalskih proizvodov tehnično preprostejši in etično bolj smiseln od prevoza živih živali zgolj zaradi zakola;

| F. | ker se lahko pri prevozu živali na dolgih prevoznih poteh v nehigienskih in neugodnih okoliščinah poveča tveganje za prenos in širjenje bolezni; |
| --- | --- |

F.

ker se lahko pri prevozu živali na dolgih prevoznih poteh v nehigienskih in neugodnih okoliščinah poveča tveganje za prenos in širjenje bolezni;

| G. | ker lahko ohranitev načel za dobro počutje živali vpliva na kakovost živalskih proizvodov; |
| --- | --- |

G.

ker lahko ohranitev načel za dobro počutje živali vpliva na kakovost živalskih proizvodov;

| H. | ker lahko zakol živali in predelava mesa, ki se izvajata čim bližje kraju reje živali, pripomoreta k spodbujanju podeželja in njegovega trajnostnega razvoja; ker bi bilo treba upoštevati, da ni vedno izbire ustreznih klavnic dovolj blizu in da pri vzdrževanju malih lokalnih klavnic obstajajo resni ekonomski izzivi; ker so visoki higienski standardi in druge zahteve iz zakonodaje EU za to vrsto obratov povzročili prestrukturiranje in zmanjšanje števila razpoložljivih klavnic; ker je treba zato preučiti načine za ekonomsko uspešnost lokalnih klavnic; |
| --- | --- |

H.

ker lahko zakol živali in predelava mesa, ki se izvajata čim bližje kraju reje živali, pripomoreta k spodbujanju podeželja in njegovega trajnostnega razvoja; ker bi bilo treba upoštevati, da ni vedno izbire ustreznih klavnic dovolj blizu in da pri vzdrževanju malih lokalnih klavnic obstajajo resni ekonomski izzivi; ker so visoki higienski standardi in druge zahteve iz zakonodaje EU za to vrsto obratov povzročili prestrukturiranje in zmanjšanje števila razpoložljivih klavnic; ker je treba zato preučiti načine za ekonomsko uspešnost lokalnih klavnic;

| I. | ker lahko omejitve časa prevoza in preveč omejevalni pogoji ogrozijo redno oskrbo trga v nekaterih državah in obrobnih regijah na ozemlju EU, zaradi česar poleg vseh posledic, povezanih z izgubo konkurenčnosti, nekatere gospodarske družbe postanejo ekonomsko neuspešne; |
| --- | --- |

I.

ker lahko omejitve časa prevoza in preveč omejevalni pogoji ogrozijo redno oskrbo trga v nekaterih državah in obrobnih regijah na ozemlju EU, zaradi česar poleg vseh posledic, povezanih z izgubo konkurenčnosti, nekatere gospodarske družbe postanejo ekonomsko neuspešne;

| J. | ker so pogoji, pod katerimi se prevažajo živali, pomembni za vse; |
| --- | --- |

J.

ker so pogoji, pod katerimi se prevažajo živali, pomembni za vse;

Splošna ocena poročila Komisije

| 1. | je seznanjen s poročilom Komisije o učinku Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005, ki vsebuje sklep, da ta uredba pozitivno vpliva na dobro počutje živali med prevozom, hkrati pa ugotavlja, da so še vedno velike težave med prevozom živali, zlasti zaradi nezadostne skladnosti in izvajanja v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s poročilom Komisije o učinku Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005, ki vsebuje sklep, da ta uredba pozitivno vpliva na dobro počutje živali med prevozom, hkrati pa ugotavlja, da so še vedno velike težave med prevozom živali, zlasti zaradi nezadostne skladnosti in izvajanja v državah članicah;

| 2. | poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah zagotovi učinkovito in enotno izvrševanje zakonodaje EU o prevozu živali; meni, da je boljše izvrševanje sedanje zakonodaje poglavitno za zagotovitev njene učinkovitosti in izvedljivosti, s čimer se bodo izboljšali prevozni pogoji in preprečilo izkrivljanje konkurence v državah članicah EU; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah zagotovi učinkovito in enotno izvrševanje zakonodaje EU o prevozu živali; meni, da je boljše izvrševanje sedanje zakonodaje poglavitno za zagotovitev njene učinkovitosti in izvedljivosti, s čimer se bodo izboljšali prevozni pogoji in preprečilo izkrivljanje konkurence v državah članicah EU;

| 3. | močno obsoja neprepričljivo znanstveno podlago in podatke, na katerih temelji poročilo Komisije, kot je študija zunanjega izvajalca, ki temelji na anketiranju oseb, ki so neposredno udeležene pri prevozu živali ali imajo neposredne interese v zvezi z njim; |
| --- | --- |

3.

močno obsoja neprepričljivo znanstveno podlago in podatke, na katerih temelji poročilo Komisije, kot je študija zunanjega izvajalca, ki temelji na anketiranju oseb, ki so neposredno udeležene pri prevozu živali ali imajo neposredne interese v zvezi z njim;

| 4. | se boji, da v nekaterih primerih podatki držav članic v poročilu brez možnosti njihovega natančnega preverjanja morda samo delno odražajo dejanski trenutni položaj na področju prevoza živali, saj se nadzorni postopki in instrumenti, ki jih uporabljajo v posameznih državah članicah, razlikujejo; |
| --- | --- |

4.

se boji, da v nekaterih primerih podatki držav članic v poročilu brez možnosti njihovega natančnega preverjanja morda samo delno odražajo dejanski trenutni položaj na področju prevoza živali, saj se nadzorni postopki in instrumenti, ki jih uporabljajo v posameznih državah članicah, razlikujejo;

| 5. | je zaskrbljen nad tem, da se predpisi o prevozu živali v posameznih državah članicah izvajajo zelo različno; zato naproša Komisijo, naj sprejme ukrepe za popoln in enoten nadzor nad izpolnjevanjem prevoznih pogojev; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen nad tem, da se predpisi o prevozu živali v posameznih državah članicah izvajajo zelo različno; zato naproša Komisijo, naj sprejme ukrepe za popoln in enoten nadzor nad izpolnjevanjem prevoznih pogojev;

| 6. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boljše sodelovanje in komunikacijo med pristojnimi organi različnih držav članic; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boljše sodelovanje in komunikacijo med pristojnimi organi različnih držav članic;

| 7. | opozarja, da poročilo Komisije ne vsebuje popolne ocene vseh stroškov prevoza živali in je omejeno na vpliv na trgovino znotraj EU, regionalne in socialno-ekonomske posledice, učinek na dobro počutje živali, znanstveno podlago in nadzor, izpolnjevanje predpisov in izvrševanje Uredbe(ES) št. 1/2005; zato poziva Komisijo, naj pripravi popolno oceno vseh ekonomskih, okoljskih in socialnih stroškov in koristi pri prevozu živali, vključno s primerjavo med prevozom živali za zakol in prevozom živalskih trupov in hrane, pa tudi vpliva prevoza na ceno mesnih proizvodov, pri čemer naj posebno pozornost nameni najbolj oddaljenim regijam in vključi vse zainteresirane strani; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da poročilo Komisije ne vsebuje popolne ocene vseh stroškov prevoza živali in je omejeno na vpliv na trgovino znotraj EU, regionalne in socialno-ekonomske posledice, učinek na dobro počutje živali, znanstveno podlago in nadzor, izpolnjevanje predpisov in izvrševanje Uredbe(ES) št. 1/2005; zato poziva Komisijo, naj pripravi popolno oceno vseh ekonomskih, okoljskih in socialnih stroškov in koristi pri prevozu živali, vključno s primerjavo med prevozom živali za zakol in prevozom živalskih trupov in hrane, pa tudi vpliva prevoza na ceno mesnih proizvodov, pri čemer naj posebno pozornost nameni najbolj oddaljenim regijam in vključi vse zainteresirane strani;

| 8. | poziva Komisijo, naj izvede obsežno kampanjo obveščanja potrošnikov o evropski zakonodaji o dobrem počutju živali in naj stalno zagotavlja informacije o spremembah, ki se zahtevajo od evropskih proizvajalcev, da se izboljša podoba njihovega dela in poveča dodana vrednost njihovih proizvodov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj izvede obsežno kampanjo obveščanja potrošnikov o evropski zakonodaji o dobrem počutju živali in naj stalno zagotavlja informacije o spremembah, ki se zahtevajo od evropskih proizvajalcev, da se izboljša podoba njihovega dela in poveča dodana vrednost njihovih proizvodov;

| 9. | poudarja, da je število prepeljanih živali v obdobju poročanja 2005–2009 precej naraslo: pri govedu za 8 %, prašičih za 70 % in ovcah za 3 % ter se je zmanjšalo le pri konjih, in sicer za 17 %; poudarja, da gre pri dveh tretjinah pošiljk za prevoz, ki je krajši od 8 ur, 4 % prevoza pa je daljšega od najdaljšega časa vožnje in je zato potrebno raztovarjanje in počitek pred nadaljevanjem poti; obžaluje, da za skoraj 2 % pošiljk čas vožnje ni bil na razpolago, to je več kot petkratno povečanje v primerjavi z letom 2005; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je število prepeljanih živali v obdobju poročanja 2005–2009 precej naraslo: pri govedu za 8 %, prašičih za 70 % in ovcah za 3 % ter se je zmanjšalo le pri konjih, in sicer za 17 %; poudarja, da gre pri dveh tretjinah pošiljk za prevoz, ki je krajši od 8 ur, 4 % prevoza pa je daljšega od najdaljšega časa vožnje in je zato potrebno raztovarjanje in počitek pred nadaljevanjem poti; obžaluje, da za skoraj 2 % pošiljk čas vožnje ni bil na razpolago, to je več kot petkratno povečanje v primerjavi z letom 2005;

| 10. | meni, da bi morale biti živali načeloma zaklane čim bliže kraju vzreje; v zvezi s tem ugotavlja, da so potrošniki naklonjeni krajšemu trajanju prevoza živali za zakol, obenem pa raje kupujejo sveže meso; zato poziva Komisijo, naj razloži, kaj je mogoče zaključiti na podlagi tega; priznava, da uredba zaradi pomanjkljivega izvrševanja ni uspela omejiti prevoza živali za zakol, je pa prispevala izboljšanju dobrega počutja živali med prevozom; poziva države članice, naj ustrezno izvajajo sedanjo zakonodajo o prevozu živali, Komisijo pa poziva, naj, kjer je mogoče, spodbuja lokalno predelavo; meni, da bi morala biti politika EU usmerjena tako, da bi pomagala ustvariti kratke in pregledne dobavne verige, ob ohranitvi oskrbe trga v vseh državah članicah in najbolj oddaljenih regijah; poudarja, da mora sanitarna zakonodaja EU sicer zagotavljati najvišjo raven zaščite potrošnikov, vendar ne sme po nepotrebnem zavirati razvoja premičnih ali malih regionalnih klavnic in predelovalnic; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morale biti živali načeloma zaklane čim bliže kraju vzreje; v zvezi s tem ugotavlja, da so potrošniki naklonjeni krajšemu trajanju prevoza živali za zakol, obenem pa raje kupujejo sveže meso; zato poziva Komisijo, naj razloži, kaj je mogoče zaključiti na podlagi tega; priznava, da uredba zaradi pomanjkljivega izvrševanja ni uspela omejiti prevoza živali za zakol, je pa prispevala izboljšanju dobrega počutja živali med prevozom; poziva države članice, naj ustrezno izvajajo sedanjo zakonodajo o prevozu živali, Komisijo pa poziva, naj, kjer je mogoče, spodbuja lokalno predelavo; meni, da bi morala biti politika EU usmerjena tako, da bi pomagala ustvariti kratke in pregledne dobavne verige, ob ohranitvi oskrbe trga v vseh državah članicah in najbolj oddaljenih regijah; poudarja, da mora sanitarna zakonodaja EU sicer zagotavljati najvišjo raven zaščite potrošnikov, vendar ne sme po nepotrebnem zavirati razvoja premičnih ali malih regionalnih klavnic in predelovalnic;

| 11. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli, kaj so lokalne klavnice; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj jasno opredeli, kaj so lokalne klavnice;

| 12. | opozarja, da člen 32 omenjene uredbe določa, da mora poročilo Komisije upoštevati „znanstvene spoznanja glede dobrobiti živali“ ter da lahko poročilo po potrebi spremljajo ustrezni zakonodajni predlogi glede dolgih voženj; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da člen 32 omenjene uredbe določa, da mora poročilo Komisije upoštevati „znanstvene spoznanja glede dobrobiti živali“ ter da lahko poročilo po potrebi spremljajo ustrezni zakonodajni predlogi glede dolgih voženj;

| 13. | je seznanjen s pisno izjavo Evropskega parlamenta št. 49/2011, ki podpira osemurno omejitev prevoza živali za zakol, vendar ugotavlja, da takšna zahteva ni znanstveno utemeljena; meni, da je dobro počutje živali med prevozom včasih v večji meri odvisno od primerne opremljenosti vozila in ustreznega ravnanja z živalmi, kot je navedeno v mnenju Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) iz decembra 2010; kljub temu poziva Komisijo in države članice, naj določijo smernice za najboljšo prakso, da se izboljša izvajanje Uredbe (ES) št. 1/2005, in naj okrepijo mehanizme nadzora za zagotovitev dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen s pisno izjavo Evropskega parlamenta št. 49/2011, ki podpira osemurno omejitev prevoza živali za zakol, vendar ugotavlja, da takšna zahteva ni znanstveno utemeljena; meni, da je dobro počutje živali med prevozom včasih v večji meri odvisno od primerne opremljenosti vozila in ustreznega ravnanja z živalmi, kot je navedeno v mnenju Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) iz decembra 2010; kljub temu poziva Komisijo in države članice, naj določijo smernice za najboljšo prakso, da se izboljša izvajanje Uredbe (ES) št. 1/2005, in naj okrepijo mehanizme nadzora za zagotovitev dobrega počutja živali;

| 14. | vztraja, da je treba ponovno razmisliti o omejitvi trajanja prevoza živali za zakol na osem ur, ob upoštevanju trajanja natovarjanja, ne glede na to, ali to poteka na kopnem ali na morju, z nekaterimi izjemami zaradi geografskih razmer v najbolj oddaljenih regijah, redkega cestnega omrežja, odmaknjenih krajev ali znanstveno potrjenih možnosti za daljši prevoz nekaterih živalskih vrst, če se spoštujejo predpisi o dobrem počutju živali; poudarja, da bi morala obstajati možnost podaljšanja prevoza v primeru nepredvidljivih zamud (zastoj, okvara, nesreča, obvoz, višja sila itd.) ob upoštevanju načel dobrega počutja živali in po preučitvi vseh razpoložljivih možnosti; |
| --- | --- |

14.

vztraja, da je treba ponovno razmisliti o omejitvi trajanja prevoza živali za zakol na osem ur, ob upoštevanju trajanja natovarjanja, ne glede na to, ali to poteka na kopnem ali na morju, z nekaterimi izjemami zaradi geografskih razmer v najbolj oddaljenih regijah, redkega cestnega omrežja, odmaknjenih krajev ali znanstveno potrjenih možnosti za daljši prevoz nekaterih živalskih vrst, če se spoštujejo predpisi o dobrem počutju živali; poudarja, da bi morala obstajati možnost podaljšanja prevoza v primeru nepredvidljivih zamud (zastoj, okvara, nesreča, obvoz, višja sila itd.) ob upoštevanju načel dobrega počutja živali in po preučitvi vseh razpoložljivih možnosti;

| 15. | poudarja, da Komisija v svojih sklepih v poročilu v soglasju z mnenjem agencije EFSA posebej navaja, da „se zdi, da deli uredbe niso popolnoma v skladu s trenutnim znanjem“; meni, da je zato pomembno poudariti, da je treba pri pripravi zakonodaje o dobrem počutju živali upoštevati najnovejše znanstvene izsledke; poudarja, da agencija EFSA v svojem mnenju navaja, da imajo pri dobrem počutju živali poleg trajanja vožnje vlogo tudi drugi vidiki, kot so ustrezno natovarjanje in raztovarjanje ter zasnova vozila; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da Komisija v svojih sklepih v poročilu v soglasju z mnenjem agencije EFSA posebej navaja, da „se zdi, da deli uredbe niso popolnoma v skladu s trenutnim znanjem“; meni, da je zato pomembno poudariti, da je treba pri pripravi zakonodaje o dobrem počutju živali upoštevati najnovejše znanstvene izsledke; poudarja, da agencija EFSA v svojem mnenju navaja, da imajo pri dobrem počutju živali poleg trajanja vožnje vlogo tudi drugi vidiki, kot so ustrezno natovarjanje in raztovarjanje ter zasnova vozila;

Ekonomski, socialni in okoljski stroški prevoza ter enaki pogoji

| 16. | je seznanjen z znatnimi naložbami številnih prevoznikov v težkih gospodarskih razmerah in pozdravlja izboljšave na področju usposabljanja voznikov, obširnejših specifikacij vozil in kakovosti prevoza živali, ugotovljene v poročilu Komisije; vendar obžaluje, da ugotovitve Komisije ne vsebujejo dovolj zanesljivih podatkov; ugotavlja, da so zaradi znatnih naložb, ki so potrebne, številni proizvajalci in klavnice, večinoma majhni, prenehali opravljati svojo dejavnostjo, zlasti na izoliranih in obrobnih območjih Evrope; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen z znatnimi naložbami številnih prevoznikov v težkih gospodarskih razmerah in pozdravlja izboljšave na področju usposabljanja voznikov, obširnejših specifikacij vozil in kakovosti prevoza živali, ugotovljene v poročilu Komisije; vendar obžaluje, da ugotovitve Komisije ne vsebujejo dovolj zanesljivih podatkov; ugotavlja, da so zaradi znatnih naložb, ki so potrebne, številni proizvajalci in klavnice, večinoma majhni, prenehali opravljati svojo dejavnostjo, zlasti na izoliranih in obrobnih območjih Evrope;

| 17. | opozarja na znatne razlike med državami članicami glede stroškov za nadgradnjo vozil (na primer med 250 EUR in 6  000 EUR za namestitev satelitske navigacije), kar močno vpliva na enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ter očita Komisiji, da ni raziskala razlogov za te razlike; |
| --- | --- |

17.

opozarja na znatne razlike med državami članicami glede stroškov za nadgradnjo vozil (na primer med 250 EUR in 6  000 EUR za namestitev satelitske navigacije), kar močno vpliva na enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ter očita Komisiji, da ni raziskala razlogov za te razlike;

| 18. | zaradi teh pomislekov poziva Komisijo, naj pripravi celovito oceno ekonomskih, okoljskih in socialnih stroškov prevoza živali; |
| --- | --- |

18.

zaradi teh pomislekov poziva Komisijo, naj pripravi celovito oceno ekonomskih, okoljskih in socialnih stroškov prevoza živali;

| 19. | meni, da bi se morala zakonodaja o dobrem počutju živali načeloma opirati na znanost; zato poziva Komisijo, naj posodobi pravila o prevozu živali glede na vrzeli med zakonodajo in najnovejšimi znanstvenimi izsledki, ki jih je ugotovila agencija EFSA; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi se morala zakonodaja o dobrem počutju živali načeloma opirati na znanost; zato poziva Komisijo, naj posodobi pravila o prevozu živali glede na vrzeli med zakonodajo in najnovejšimi znanstvenimi izsledki, ki jih je ugotovila agencija EFSA;

| 20. | pozdravlja, da je Komisija v poročilo vključila znanstvene raziskave agencije EFSA, v skladu s katerimi bi bilo treba občutno skrajšati prevoze konj, kar je skladno s predlogi iz izjave Parlamenta z dne 25. februarja 2010; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da je Komisija v poročilo vključila znanstvene raziskave agencije EFSA, v skladu s katerimi bi bilo treba občutno skrajšati prevoze konj, kar je skladno s predlogi iz izjave Parlamenta z dne 25. februarja 2010;

| 21. | obžaluje, da kljub novim znanstvenim dokazom o trajanju prevoza konj, ki jih je predložila agencija EFSA, v poročilo Komisije ni bilo vključeno nobeno priporočilo za zakonodajno spremembo; naproša Komisijo, naj predlaga bistveno krajši najdaljši čas vožnje za vse premike konj za zakol v skladu z Direktivo Sveta 2009/156/ES; poleg tega vztraja pri temeljitem, znanstveno osnovanem pregledu standardov dobrega počutja konj, ki ga po potrebi spremljajo zakonodajni predlogi, vključno s ponovnim premislekom o standardih glede zasnove vozil, dodeljevanja prostora in oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da kljub novim znanstvenim dokazom o trajanju prevoza konj, ki jih je predložila agencija EFSA, v poročilo Komisije ni bilo vključeno nobeno priporočilo za zakonodajno spremembo; naproša Komisijo, naj predlaga bistveno krajši najdaljši čas vožnje za vse premike konj za zakol v skladu z Direktivo Sveta 2009/156/ES; poleg tega vztraja pri temeljitem, znanstveno osnovanem pregledu standardov dobrega počutja konj, ki ga po potrebi spremljajo zakonodajni predlogi, vključno s ponovnim premislekom o standardih glede zasnove vozil, dodeljevanja prostora in oskrbe z vodo;

| 22. | opozarja, da je v uvodni izjavi 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 določeno, da bi bilo treba predlagati primerne posebne določbe za perutnino, kakor hitro bodo na voljo ustrezne ocene agencije EFSA; zato obžaluje, da poročilo Komisije ne upošteva prevoza perutnine, čeprav je perutnina glavna vrsta živali, ki se prevaža v Evropi; zato poziva Komisijo, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov pregleda sedanjo zakonodajo EU o prevozu perutnine; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je v uvodni izjavi 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 določeno, da bi bilo treba predlagati primerne posebne določbe za perutnino, kakor hitro bodo na voljo ustrezne ocene agencije EFSA; zato obžaluje, da poročilo Komisije ne upošteva prevoza perutnine, čeprav je perutnina glavna vrsta živali, ki se prevaža v Evropi; zato poziva Komisijo, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov pregleda sedanjo zakonodajo EU o prevozu perutnine;

| 23. | poziva Komisijo in Svet, naj pregledata Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 glede na najnovejše znanstvene dokaze, ki jih je objavila agencija EFSA, in naj uvedeta izboljšave, ki se zlasti nanašajo na dodeljevanje prostora, kot sta uporaba izračuna kg/m2 za konje in algometrične enačbe, ki povezuje velikost s telesno težo, za govedo in ovce ter povezovanje največje gostote piščancev v zabojnikih s toplotnimi razmerami; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in Svet, naj pregledata Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 glede na najnovejše znanstvene dokaze, ki jih je objavila agencija EFSA, in naj uvedeta izboljšave, ki se zlasti nanašajo na dodeljevanje prostora, kot sta uporaba izračuna kg/m2 za konje in algometrične enačbe, ki povezuje velikost s telesno težo, za govedo in ovce ter povezovanje največje gostote piščancev v zabojnikih s toplotnimi razmerami;

| 24. | poziva Komisijo, naj pri dvostranskih trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami zahteva uporabo predpisov EU o dobrem počutju živali in naj se v okviru Svetovne trgovinske organizacije zavzema za internacionalizacijo ustreznih določb Unije o tej temi; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj pri dvostranskih trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami zahteva uporabo predpisov EU o dobrem počutju živali in naj se v okviru Svetovne trgovinske organizacije zavzema za internacionalizacijo ustreznih določb Unije o tej temi;

Nadzor in izvrševanje predpisov

| 25. | pozdravlja informacijo o uvedbi navigacijskega sistema za nadzor nad prevozom živali, vendar hkrati obžaluje, da med državami članicami obstajajo velike razlike pri izvajanju in da se na splošno ta sistem v ta namen uporablja le v majhnem obsegu; poziva Komisijo, naj pred 1. januarjem 2014 poda zakonodajne predloge za oblikovanje vseevropskega skupnega okvira za zbiranje podatkov in nadzor prek satelitske navigacije na podlagi nalaganja podatkov v realnem času; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja informacijo o uvedbi navigacijskega sistema za nadzor nad prevozom živali, vendar hkrati obžaluje, da med državami članicami obstajajo velike razlike pri izvajanju in da se na splošno ta sistem v ta namen uporablja le v majhnem obsegu; poziva Komisijo, naj pred 1. januarjem 2014 poda zakonodajne predloge za oblikovanje vseevropskega skupnega okvira za zbiranje podatkov in nadzor prek satelitske navigacije na podlagi nalaganja podatkov v realnem času;

| 26. | je razočaran, da se ni bolje izkoristila nova tehnologija, ki bi pomagala na tem področju in dolgoročno zmanjšala stroška; |
| --- | --- |

26.

je razočaran, da se ni bolje izkoristila nova tehnologija, ki bi pomagala na tem področju in dolgoročno zmanjšala stroška;

| 27. | poziva k prehodu na elektronsko tehnologijo, da bi lahko države članice olajšale delo podjetjem z omogočanjem shranjevanja in sporočanja podatkov, ki jih zahtevajo različne uprave; |
| --- | --- |

27.

poziva k prehodu na elektronsko tehnologijo, da bi lahko države članice olajšale delo podjetjem z omogočanjem shranjevanja in sporočanja podatkov, ki jih zahtevajo različne uprave;

| 28. | poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili agencije EFSA razišče, kako bi lahko novo in obstoječo tehnologijo uporabili v vozilih za prevoz živine za namene regulacije, spremljanja in beleženja temperature in vlažnosti, kar so bistveni elementi za nadzor in zaščito dobrega počutja posameznih kategorij živali med prevozom; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili agencije EFSA razišče, kako bi lahko novo in obstoječo tehnologijo uporabili v vozilih za prevoz živine za namene regulacije, spremljanja in beleženja temperature in vlažnosti, kar so bistveni elementi za nadzor in zaščito dobrega počutja posameznih kategorij živali med prevozom;

| 29. | meni, da je treba inšpekcijske preglede opravljati enotno po vsej Uniji in pri ustreznem deležu živali, ki se vsako leto prevozijo znotraj vsake države članice, da se zagotovi in ohrani pravilno delovanje notranjega trga in prepreči izkrivljanje konkurence v EU; poleg tega poziva Komisijo, naj poveča število nenapovedanih inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih izvaja Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO), s poudarkom na dobrem počutju in prevozu živali; meni, da je zaradi različnih metod zbiranja podatkov in nadzornih mehanizmov težko dobiti točno podobo o tem, kako posamezne države članice izpolnjujejo predpise; zato poziva Komisijo, naj sprejme bolj usklajeno strukturo poročanja in naj opravi dodatno analizo podatkov, zbranih v okviru poročil o inšpekcijskih pregledih Urada za prehrano in veterinarstvo in poročil držav članic v zvezi z večletnimi nacionalnimi načrti nadzora (MANCP); |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba inšpekcijske preglede opravljati enotno po vsej Uniji in pri ustreznem deležu živali, ki se vsako leto prevozijo znotraj vsake države članice, da se zagotovi in ohrani pravilno delovanje notranjega trga in prepreči izkrivljanje konkurence v EU; poleg tega poziva Komisijo, naj poveča število nenapovedanih inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih izvaja Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO), s poudarkom na dobrem počutju in prevozu živali; meni, da je zaradi različnih metod zbiranja podatkov in nadzornih mehanizmov težko dobiti točno podobo o tem, kako posamezne države članice izpolnjujejo predpise; zato poziva Komisijo, naj sprejme bolj usklajeno strukturo poročanja in naj opravi dodatno analizo podatkov, zbranih v okviru poročil o inšpekcijskih pregledih Urada za prehrano in veterinarstvo in poročil držav članic v zvezi z večletnimi nacionalnimi načrti nadzora (MANCP);

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo veterinarski pregledi živali za prevoz opravljeni po koncu prevoza; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo veterinarski pregledi živali za prevoz opravljeni po koncu prevoza;

| 31. | je zaskrbljen zaradi opozoril, da si v posameznih državah članicah zelo različno razlagajo uredbo, saj je to v nasprotju z njenimi cilji in izkrivlja konkurenco; zato poziva Komisijo, naj objavi ustrezna pojasnila in smernice k uredbi, da bi preprečila poljubno razlago njenih določb; |
| --- | --- |

31.

je zaskrbljen zaradi opozoril, da si v posameznih državah članicah zelo različno razlagajo uredbo, saj je to v nasprotju z njenimi cilji in izkrivlja konkurenco; zato poziva Komisijo, naj objavi ustrezna pojasnila in smernice k uredbi, da bi preprečila poljubno razlago njenih določb;

| 32. | ugotavlja, da so pomanjkljivosti v izvajanju pogosto posledica pravnih zahtev, ki jih v praksi ni mogoče izvajati ali niso skladne z nacionalnim pravom; poziva Komisijo, naj preveri sedanjo uredbo z vidika takih neskladnosti; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da so pomanjkljivosti v izvajanju pogosto posledica pravnih zahtev, ki jih v praksi ni mogoče izvajati ali niso skladne z nacionalnim pravom; poziva Komisijo, naj preveri sedanjo uredbo z vidika takih neskladnosti;

| 33. | je zaskrbljen, da so nekatere države članice pripravljene dopuščati nedvoumne kršitve določb uredbe, kot so na primer odobritev dnevnikov vožnje, ki jih ni mogoče uresničiti, preveliko število živali na vozilo in premalo dodeljenega prostora; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen, da so nekatere države članice pripravljene dopuščati nedvoumne kršitve določb uredbe, kot so na primer odobritev dnevnikov vožnje, ki jih ni mogoče uresničiti, preveliko število živali na vozilo in premalo dodeljenega prostora;

| 34. | poleg tega poziva mejne organe vseh držav članic, naj sodelujejo in si izmenjujejo informacije o čezmejnem prevozu živali; |
| --- | --- |

34.

poleg tega poziva mejne organe vseh držav članic, naj sodelujejo in si izmenjujejo informacije o čezmejnem prevozu živali;

| 35. | poziva države članice, naj za kršitve te uredbe skladno z njenim členom uvedejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni; opozarja na različne višine kazni in sankcij za isto kršitev v različnih državah članicah in poziva k večjemu poenotenju kazni v EU za zagotovitev boljšega izvrševanja te uredbe; poziva Komisijo, naj pred 1. julijem 2013 predloži poročilo o analizi kazni za hude kršitve na področju dobrega počutja živali v cestnem prometu v vseh državah članicah, ki bo primerljivo s poročilom o kaznih na področju socialnih predpisov v cestnem prometu (10); |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj za kršitve te uredbe skladno z njenim členom uvedejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni; opozarja na različne višine kazni in sankcij za isto kršitev v različnih državah članicah in poziva k večjemu poenotenju kazni v EU za zagotovitev boljšega izvrševanja te uredbe; poziva Komisijo, naj pred 1. julijem 2013 predloži poročilo o analizi kazni za hude kršitve na področju dobrega počutja živali v cestnem prometu v vseh državah članicah, ki bo primerljivo s poročilom o kaznih na področju socialnih predpisov v cestnem prometu (10);

| 36. | opozarja na pravila o odgovornosti, s katerimi opredelitev odgovornosti za prevoz živali, nesposobnih za prevoz, ni dovolj jasna, da bi zagotavljala, da takih živali ne bi prevažali, obenem sankcionirane osebe niso nujno v položaju, da bi lahko prevoz preprečile; |
| --- | --- |

36.

opozarja na pravila o odgovornosti, s katerimi opredelitev odgovornosti za prevoz živali, nesposobnih za prevoz, ni dovolj jasna, da bi zagotavljala, da takih živali ne bi prevažali, obenem sankcionirane osebe niso nujno v položaju, da bi lahko prevoz preprečile;

| 37. | poziva Komisijo, naj pravno ukrepa zoper države članice, ki ne bodo pravilno uporabljale te uredbe, in jim naloži sankcije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj pravno ukrepa zoper države članice, ki ne bodo pravilno uporabljale te uredbe, in jim naloži sankcije;

| 38. | poziva države članice, naj okrepijo nadzor vzdolž celotne proizvodne verige, da se bo prenehala praksa, ki je v nasprotju z uredbo in zaradi katere prevoz živali poteka pod slabšimi pogoji, na primer, da se vozilom, prenatovorjenim z živalmi, dovoli nadaljevanje poti ali da se dovoli nadaljnja uporaba kontrolnih mest z neustreznimi prostori za počitek, hranjenje in napajanje živali; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj okrepijo nadzor vzdolž celotne proizvodne verige, da se bo prenehala praksa, ki je v nasprotju z uredbo in zaradi katere prevoz živali poteka pod slabšimi pogoji, na primer, da se vozilom, prenatovorjenim z živalmi, dovoli nadaljevanje poti ali da se dovoli nadaljnja uporaba kontrolnih mest z neustreznimi prostori za počitek, hranjenje in napajanje živali;

| 39. | meni, da sta dobra usposobljenost prevoznikov, zlasti pa izobraževanje voznikov, temeljna za zaščito in dobro počutje živali ter hkrati tudi bistven pogoj za pravilno ravnanje z njimi; poziva države članice, naj izboljšajo ali razširijo programe izobraževanja in usposabljanja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2005 obvezni; ugotavlja, da se trajanje in standardi usposabljanj zelo razlikujejo med državami članicami; zato poziva k pripravi jasnih smernic EU, da bi se oblikovalo boljše in enotnejše usposabljanje voznikov in oseb, ki ravnajo z živalmi; |
| --- | --- |

39.

meni, da sta dobra usposobljenost prevoznikov, zlasti pa izobraževanje voznikov, temeljna za zaščito in dobro počutje živali ter hkrati tudi bistven pogoj za pravilno ravnanje z njimi; poziva države članice, naj izboljšajo ali razširijo programe izobraževanja in usposabljanja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2005 obvezni; ugotavlja, da se trajanje in standardi usposabljanj zelo razlikujejo med državami članicami; zato poziva k pripravi jasnih smernic EU, da bi se oblikovalo boljše in enotnejše usposabljanje voznikov in oseb, ki ravnajo z živalmi;

| 40. | poudarja ključno vlogo trgovcev na drobno, podjetij za prehrambene storitve in proizvajalcev živil, ki z njihovimi zasebnimi standardi zagotavljajo, da meso prihaja od živali, ki so bile vzrejene in zaklane lokalno in so se prevažale v razmerah, ki so upoštevale njihovo dobro počutje; |
| --- | --- |

40.

poudarja ključno vlogo trgovcev na drobno, podjetij za prehrambene storitve in proizvajalcev živil, ki z njihovimi zasebnimi standardi zagotavljajo, da meso prihaja od živali, ki so bile vzrejene in zaklane lokalno in so se prevažale v razmerah, ki so upoštevale njihovo dobro počutje;

| 41. | je zaskrbljen zaradi številnih poročil o uporabi neprimernih vozil za prevoz živih živali po kopnem in po morju ter poziva h krepitvi spremljanja te prakse; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen zaradi številnih poročil o uporabi neprimernih vozil za prevoz živih živali po kopnem in po morju ter poziva h krepitvi spremljanja te prakse;

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 170.

(2)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 89.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 25.

(4)  UL C 362, 2.12.1996, str. 331.

(5)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 412.

(6)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

(7)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 37.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0096.

(9)  EFSA Journal 2011; 9(1):1966 (125 strani).

(10)  COM(2009)0225.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/64

---

P7_TA(2012)0500

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010-2011)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (2011/2069(INI))

(2015/C 434/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(3), druga alineja, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(3), druga alineja, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 (Listina), ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 (Listina), ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih, sprejete v OZN leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih, sprejete v OZN leta 1949,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije za leto 2010 in 2011 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah (COM(2011)0160 in COM(2012)0169) ter priloženih delovnih dokumentov njenih služb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije za leto 2010 in 2011 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah (COM(2011)0160 in COM(2012)0169) ter priloženih delovnih dokumentov njenih služb,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010: odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010: odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603),

| — | ob upoštevanju strategije Komisije za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (COM(2010)0573) in Operativnih smernic o upoštevanju temeljnih pravic v oceni učinka Komisije (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Komisije za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (COM(2010)0573) in Operativnih smernic o upoštevanju temeljnih pravic v oceni učinka Komisije (SEC(2011)0567),

| — | ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o ukrepih in pobudah Sveta za izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, sprejetih na 3  092. seji Sveta za splošne zadeve v Bruslju dne 23. maja 2011, in smernic Sveta o metodoloških fazah, ki so potrebne za preverjanje združljivosti predlogov pripravljalnih teles Sveta s temeljnimi pravicami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o ukrepih in pobudah Sveta za izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, sprejetih na 3  092. seji Sveta za splošne zadeve v Bruslju dne 23. maja 2011, in smernic Sveta o metodoloških fazah, ki so potrebne za preverjanje združljivosti predlogov pripravljalnih teles Sveta s temeljnimi pravicami (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in o nacionalnih strategijah vključevanja Romov: prvi korak pri izvajanju okvira EU (COM(2012)0226), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in o nacionalnih strategijah vključevanja Romov: prvi korak pri izvajanju okvira EU (COM(2012)0226),

| — | ob upoštevanju besedila konvencij Združenih narodov o temeljnih pravicah, katerih podpisnice so vse države članice, konvencij in priporočil Sveta Evrope, poročil organov Sveta Evrope, zlasti poročil o stanju na področju človekovih pravic parlamentarne skupščine Sveta Evrope in komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, ter sklepov, smernic in sodb specializiranih nadzornih in sodnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju besedila konvencij Združenih narodov o temeljnih pravicah, katerih podpisnice so vse države članice, konvencij in priporočil Sveta Evrope, poročil organov Sveta Evrope, zlasti poročil o stanju na področju človekovih pravic parlamentarne skupščine Sveta Evrope in komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, ter sklepov, smernic in sodb specializiranih nadzornih in sodnih organov,

| — | ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sodne prakse nacionalnih ustavnih sodišč, ki uporablja Listino temeljnih pravic tudi za razlaganje nacionalne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse nacionalnih ustavnih sodišč, ki uporablja Listino temeljnih pravic tudi za razlaganje nacionalne zakonodaje,

| — | ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil in študij Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil in študij Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA),

| — | ob upoštevanju poročil in študij nevladnih organizacij o človekovih pravicah in zadevnih študij, ki jih je zahteval Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil in študij nevladnih organizacij o človekovih pravicah in zadevnih študij, ki jih je zahteval Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o temeljnih in človekovih pravicah, zlasti resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o temeljnih in človekovih pravicah, zlasti resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (6),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije (A7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije (A7-0383/2012),

| A. | ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji Unijo utemeljuje kot skupnost nedeljivih in univerzalnih vrednot, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti spolov, nediskriminacije, solidarnosti, načela pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in državljanskih svoboščin za vse ljudi na ozemlju EU, vključno s pripadniki manjšin, osebami brez državljanstva in tistimi, ki se začasno ali nezakonito nahajajo na ozemlju Evropske unije; ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, prepoved diskriminacije, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost moških in žensk; |
| --- | --- |

A.

ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji Unijo utemeljuje kot skupnost nedeljivih in univerzalnih vrednot, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti spolov, nediskriminacije, solidarnosti, načela pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in državljanskih svoboščin za vse ljudi na ozemlju EU, vključno s pripadniki manjšin, osebami brez državljanstva in tistimi, ki se začasno ali nezakonito nahajajo na ozemlju Evropske unije; ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, prepoved diskriminacije, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost moških in žensk;

| B. | ker je spoštovanje in spodbujanje teh vrednot bistveni element identitete Evropske unije in pogoj za članstvo v EU ter celovito ohranjanje pravic držav članic; |
| --- | --- |

B.

ker je spoštovanje in spodbujanje teh vrednot bistveni element identitete Evropske unije in pogoj za članstvo v EU ter celovito ohranjanje pravic držav članic;

| C. | ker člen 6(3) Pogodbe o Evropski uniji potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije, |
| --- | --- |

C.

ker člen 6(3) Pogodbe o Evropski uniji potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije,

| D. | ker ima Listina z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji enako pravno vrednost kot Pogodbe in je postala pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter države članice pri izvajanju zakonodaje EU, ker je Listina pretvorila vrednote in načela v konkretne in izvršljive pravice, |
| --- | --- |

D.

ker ima Listina z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji enako pravno vrednost kot Pogodbe in je postala pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter države članice pri izvajanju zakonodaje EU, ker je Listina pretvorila vrednote in načela v konkretne in izvršljive pravice,

| E. | ker bo pristop Evropske unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, kot zahteva Pogodba o Evropski uniji, omogočil, da bo Evropsko sodišče za človekove pravice pregledalo akte EU, s čimer bo postala EU odgovornejša, dostop posameznikov do pravnega varstva pa bo boljši; |
| --- | --- |

E.

ker bo pristop Evropske unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, kot zahteva Pogodba o Evropski uniji, omogočil, da bo Evropsko sodišče za človekove pravice pregledalo akte EU, s čimer bo postala EU odgovornejša, dostop posameznikov do pravnega varstva pa bo boljši;

| F. | ker mora biti učinkovito varovanje in spodbujanje pravic splošni cilj vseh politik EU, vključno z njihovo zunanjo razsežnostjo, in ker spoštovanje dolžnosti varovanja, spodbujanja in izpolnjevanja ne zahteva novih pristojnosti za EU, ampak proaktivno institucionalno ukrepanje na področju človekovih pravic ter razvoj in krepitev pristne kulture temeljnih pravic v institucijah Unije in držav članic; ker mora EU spodbujati skladno politiko EU o človekovih pravicah in mehanizem, ki bo povezoval različne subjekte, ki delujejo na področju človekovih pravic znotraj strukture EU; |
| --- | --- |

F.

ker mora biti učinkovito varovanje in spodbujanje pravic splošni cilj vseh politik EU, vključno z njihovo zunanjo razsežnostjo, in ker spoštovanje dolžnosti varovanja, spodbujanja in izpolnjevanja ne zahteva novih pristojnosti za EU, ampak proaktivno institucionalno ukrepanje na področju človekovih pravic ter razvoj in krepitev pristne kulture temeljnih pravic v institucijah Unije in držav članic; ker mora EU spodbujati skladno politiko EU o človekovih pravicah in mehanizem, ki bo povezoval različne subjekte, ki delujejo na področju človekovih pravic znotraj strukture EU;

| G. | ker lahko državljani v popolnosti uživajo svoje pravice le ob ohranitvi temeljnih vrednot in načel, kot so pravna država, neodvisno sodstvo, svoboda medijev in nediskriminacija; |
| --- | --- |

G.

ker lahko državljani v popolnosti uživajo svoje pravice le ob ohranitvi temeljnih vrednot in načel, kot so pravna država, neodvisno sodstvo, svoboda medijev in nediskriminacija;

| H. | ker vrzel med temeljnimi pravicami in njihovim izvajanjem spodkopava verodostojnost EU in njenih držav članic ter dejansko spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic na njenem ozemlju in po vsem svetu; |
| --- | --- |

H.

ker vrzel med temeljnimi pravicami in njihovim izvajanjem spodkopava verodostojnost EU in njenih držav članic ter dejansko spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic na njenem ozemlju in po vsem svetu;

| I. | ker obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru köbenhavnskih meril, skladno s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji veljajo za države članice tudi po njihovi pridružitvi EU in ker bi zato bilo treba države članice redno ocenjevati, da bi se preverilo njihovo stalno upoštevanje osnovnih vrednot EU, kot so spoštovanje temeljnih pravic, demokratičnih institucij in pravne države, |
| --- | --- |

I.

ker obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru köbenhavnskih meril, skladno s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji veljajo za države članice tudi po njihovi pridružitvi EU in ker bi zato bilo treba države članice redno ocenjevati, da bi se preverilo njihovo stalno upoštevanje osnovnih vrednot EU, kot so spoštovanje temeljnih pravic, demokratičnih institucij in pravne države,

| J. | ker učinkovito varstvo in spodbujanje temeljnih pravic zahteva, da države članice v duhu solidarnosti in iskrenega sodelovanja z drugimi državami članicami sprejmejo nadzor EU nad spoštovanjem vrednot Unije v svoji zakonodaji, politikah in praksah; |
| --- | --- |

J.

ker učinkovito varstvo in spodbujanje temeljnih pravic zahteva, da države članice v duhu solidarnosti in iskrenega sodelovanja z drugimi državami članicami sprejmejo nadzor EU nad spoštovanjem vrednot Unije v svoji zakonodaji, politikah in praksah;

| K. | ker člen 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v povezavi s členom 2 PEU zagotavlja institucijam EU pooblastila za ugotavljanje kršitev skupnih vrednost, kakršne so spoštovanje človekovih pravic, demokracije in pravne države v državah članicah, ter politično sodelovanje z zadevnimi državami za preprečevanje in popravo kršitev; |
| --- | --- |

K.

ker člen 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v povezavi s členom 2 PEU zagotavlja institucijam EU pooblastila za ugotavljanje kršitev skupnih vrednost, kakršne so spoštovanje človekovih pravic, demokracije in pravne države v državah članicah, ter politično sodelovanje z zadevnimi državami za preprečevanje in popravo kršitev;

| L. | ker skupna študija o položaju Romov, ki so jo maja 2012 pripravili Agencija za temeljne pravice (FRA), Program ZN za razvoj (UNDP) in Svetovna banka, potrjuje, da so Romi diskriminirani po vsej Evropi in da je njihov položaj slabši kakor položaj vseh neromskih prebivalcev v primerljivih okoliščinah; ker sta diskriminacija in stopnjevanje nasilja proti njim v državah članicah EU zakoreninjena v prikriti naravnanosti proti ciganom, |
| --- | --- |

L.

ker skupna študija o položaju Romov, ki so jo maja 2012 pripravili Agencija za temeljne pravice (FRA), Program ZN za razvoj (UNDP) in Svetovna banka, potrjuje, da so Romi diskriminirani po vsej Evropi in da je njihov položaj slabši kakor položaj vseh neromskih prebivalcev v primerljivih okoliščinah; ker sta diskriminacija in stopnjevanje nasilja proti njim v državah članicah EU zakoreninjena v prikriti naravnanosti proti ciganom,

| M. | ker sedanja gospodarska kriza ogroža načelo solidarnosti, ki je bistvena sestavina zgodovine in istovetnosti EU, ter vez, ki združuje državljane EU kot člane iste politične skupnosti (7); |
| --- | --- |

M.

ker sedanja gospodarska kriza ogroža načelo solidarnosti, ki je bistvena sestavina zgodovine in istovetnosti EU, ter vez, ki združuje državljane EU kot člane iste politične skupnosti (7);

| N. | ker so socialne in ekonomske pravice bistvene sestavine Listine in bi moralo biti njihovo priznavanje poudarjeno v vsaki analizi razmer na področju temeljnih pravic v Uniji; |
| --- | --- |

N.

ker so socialne in ekonomske pravice bistvene sestavine Listine in bi moralo biti njihovo priznavanje poudarjeno v vsaki analizi razmer na področju temeljnih pravic v Uniji;

Splošna priporočila

| 1. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj na podlagi Listine o temeljnih pravicah in členov Pogodb, ki obravnavajo temeljne pravice ter vprašanja pravic državljanov, zlasti členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, v celoti prevzamejo svojo odgovornost v zvezi s pravilno in celovito uporabo mandata in pristojnosti Evropske unije v zvezi s temeljnimi pravicami; je prepričan, da je edino tako mogoče zagotoviti, da se bo EU, kakor na drugih področjih v skupnem interesu in skupnega pomena, kakršna so gospodarske in proračunske zadeve, pripravila na spopad s krizo demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter z napetostmi, ki vplivajo na EU in njene države članice; poziva k nujni krepitvi evropskih mehanizmov za zagotavljanje spoštovanja demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj na podlagi Listine o temeljnih pravicah in členov Pogodb, ki obravnavajo temeljne pravice ter vprašanja pravic državljanov, zlasti členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, v celoti prevzamejo svojo odgovornost v zvezi s pravilno in celovito uporabo mandata in pristojnosti Evropske unije v zvezi s temeljnimi pravicami; je prepričan, da je edino tako mogoče zagotoviti, da se bo EU, kakor na drugih področjih v skupnem interesu in skupnega pomena, kakršna so gospodarske in proračunske zadeve, pripravila na spopad s krizo demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter z napetostmi, ki vplivajo na EU in njene države članice; poziva k nujni krepitvi evropskih mehanizmov za zagotavljanje spoštovanja demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Evropski uniji;

| 2. | pozdravlja ukrepe Komisije, ki naj bi zagotovili skladnost njenih zakonodajnih predlogov z Listino, in ugotavlja, da so še vedno mogoče izboljšave, saj se kar naprej pojavljajo predlogi, ki učinka predlaganih ukrepov na temeljne pravice sploh ne upoštevajo ali ga upoštevajo na neustrezen način; poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe za izboljšanje preverjanja svojih predlogov na podlagi Listine, vključno z zagotavljanjem ustreznega strokovnega znanja v vseh službah Komisije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja ukrepe Komisije, ki naj bi zagotovili skladnost njenih zakonodajnih predlogov z Listino, in ugotavlja, da so še vedno mogoče izboljšave, saj se kar naprej pojavljajo predlogi, ki učinka predlaganih ukrepov na temeljne pravice sploh ne upoštevajo ali ga upoštevajo na neustrezen način; poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe za izboljšanje preverjanja svojih predlogov na podlagi Listine, vključno z zagotavljanjem ustreznega strokovnega znanja v vseh službah Komisije;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta učinek zakonodaje EU na temeljne pravice in njeno izvajanje s strani držav članic sistematično postala sestavni del ocenjevalnih poročil Komisije o izvajanju zakonodaje EU in njenega letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU; priporoča, naj Komisija pregleda obstoječe smernice o oceni učinka, da bodo vprašanja s področja človekovih pravic bolj poudarjena in da se razširijo standardi tako, da bodo vsebovali instrumente ZN in Sveta Evrope o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta učinek zakonodaje EU na temeljne pravice in njeno izvajanje s strani držav članic sistematično postala sestavni del ocenjevalnih poročil Komisije o izvajanju zakonodaje EU in njenega letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU; priporoča, naj Komisija pregleda obstoječe smernice o oceni učinka, da bodo vprašanja s področja človekovih pravic bolj poudarjena in da se razširijo standardi tako, da bodo vsebovali instrumente ZN in Sveta Evrope o človekovih pravicah;

| 4. | pozdravlja predlog Komisije za stalni sistem kazalnikov uspešnosti za pravosodje, pravno državo, demokracijo in temeljne pravice, ki bo zajemal vse države članice, ki so vključene v evropski semester; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo Evropski parlament in nacionalni parlamenti v celoti vključeni v postopek in da bo Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve redno obveščen o kazalnikih uspešnosti, jih ocenjeval in nadziral; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predlog Komisije za stalni sistem kazalnikov uspešnosti za pravosodje, pravno državo, demokracijo in temeljne pravice, ki bo zajemal vse države članice, ki so vključene v evropski semester; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo Evropski parlament in nacionalni parlamenti v celoti vključeni v postopek in da bo Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve redno obveščen o kazalnikih uspešnosti, jih ocenjeval in nadziral;

| 5. | poziva Svet, naj zagotovi učinkovito izvajanje svojih zavez glede preverjanja, ali so sprememba, ki jih vlaga na predloge Komisije, in njegovi samoiniciativni predlogi skladni z Listino; ponavlja, da morajo tudi države članice zaradi učinkovitega izvajanja temeljnih pravic zagotoviti, da se določbe Listine o temeljnih pravicah v celoti uporabljajo pri izvajanju zakonodaje EU; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj zagotovi učinkovito izvajanje svojih zavez glede preverjanja, ali so sprememba, ki jih vlaga na predloge Komisije, in njegovi samoiniciativni predlogi skladni z Listino; ponavlja, da morajo tudi države članice zaradi učinkovitega izvajanja temeljnih pravic zagotoviti, da se določbe Listine o temeljnih pravicah v celoti uporabljajo pri izvajanju zakonodaje EU;

| 6. | poziva Komisijo – in Svet v primerih, ko je pobudnik zakonodaje –, naj med pripravo ocen učinka sistematično uporablja zunanjo neodvisno strokovno pomoč, zlasti Agencije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo – in Svet v primerih, ko je pobudnik zakonodaje –, naj med pripravo ocen učinka sistematično uporablja zunanjo neodvisno strokovno pomoč, zlasti Agencije za temeljne pravice;

| 7. | je naklonjen ukrepom, ki so jih sprejeli Komisija, Evropski varuh človekovih pravic in drugi organi, da bi spodbudili ozaveščenost državljanov o uresničevanju njihovih pravic na podlagi Listine o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj še naprej obvešča državljane in oceni rezultate takega obveščanja; |
| --- | --- |

7.

je naklonjen ukrepom, ki so jih sprejeli Komisija, Evropski varuh človekovih pravic in drugi organi, da bi spodbudili ozaveščenost državljanov o uresničevanju njihovih pravic na podlagi Listine o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj še naprej obvešča državljane in oceni rezultate takega obveščanja;

| 8. | poudarja temeljno vlogo Evropskega parlamenta pri preverjanju in nadzoru priprave in izvajanja evropske zakonodaje ter zato vztraja, da bi moral tudi Evropski parlament okrepiti svoje avtonomne ocene učinka glede temeljnih pravic pri zakonodajnih predlogih in predlogih sprememb v zakonodajnem procesu in poskrbeti, da bodo te ocene učinka bolj sistematične; |
| --- | --- |

8.

poudarja temeljno vlogo Evropskega parlamenta pri preverjanju in nadzoru priprave in izvajanja evropske zakonodaje ter zato vztraja, da bi moral tudi Evropski parlament okrepiti svoje avtonomne ocene učinka glede temeljnih pravic pri zakonodajnih predlogih in predlogih sprememb v zakonodajnem procesu in poskrbeti, da bodo te ocene učinka bolj sistematične;

| 9. | poziva Komisijo, naj pripravi osnutek letnega poročila o stanju na področju temeljnih pravic v EU, med drugim na podlagi členov 2 in 6 Pogodbe o Evropski uniji ter Listine o temeljnih pravicah; je prepričan, da bi moralo tako poročilo vključevati analizo razmer v državah članicah, med drugim na podlagi zaskrbljenosti mednarodnih organizacij, nevladnih organizacij, Evropskega parlamenta in državljanov zaradi kršitev temeljnih pravic, pravne države in demokracije; poziva Komisijo, naj v poročilu obravnava izvajanje, varstvo, utrjevanje in spoštovanje temeljnih pravic v EU in državah članicah, navedenih v Listini, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in mednarodnih pogodbah o temeljnih pravicah, ter v njem poda podrobna priporočila; ponavlja, da ima Komisija dolžnost, da opravi to nalogo kot varuh ustanovnih Pogodb in Listine ter na podlagi členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pripravi osnutek letnega poročila o stanju na področju temeljnih pravic v EU, med drugim na podlagi členov 2 in 6 Pogodbe o Evropski uniji ter Listine o temeljnih pravicah; je prepričan, da bi moralo tako poročilo vključevati analizo razmer v državah članicah, med drugim na podlagi zaskrbljenosti mednarodnih organizacij, nevladnih organizacij, Evropskega parlamenta in državljanov zaradi kršitev temeljnih pravic, pravne države in demokracije; poziva Komisijo, naj v poročilu obravnava izvajanje, varstvo, utrjevanje in spoštovanje temeljnih pravic v EU in državah članicah, navedenih v Listini, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in mednarodnih pogodbah o temeljnih pravicah, ter v njem poda podrobna priporočila; ponavlja, da ima Komisija dolžnost, da opravi to nalogo kot varuh ustanovnih Pogodb in Listine ter na podlagi členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji;

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v letnem poročilo o izvajanju Listine uporabljala bolj uravnotežena in samokritična analiza, ki bo vključevala ne le pozitivne dogodke, ampak bo tudi analiza primerov, v katerih bi lahko bil v prihodnje pristop okrepljen; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v letnem poročilo o izvajanju Listine uporabljala bolj uravnotežena in samokritična analiza, ki bo vključevala ne le pozitivne dogodke, ampak bo tudi analiza primerov, v katerih bi lahko bil v prihodnje pristop okrepljen;

| 11. | obžaluje, da Komisija v poročilih za leto 2010 in 2011 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah ne poudarja socialnih in ekonomskih pravic, zlasti glede na sedanjo gospodarsko krizo, ko so te pravice še bolj pomembne; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da Komisija v poročilih za leto 2010 in 2011 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah ne poudarja socialnih in ekonomskih pravic, zlasti glede na sedanjo gospodarsko krizo, ko so te pravice še bolj pomembne;

| 12. | poziva Komisijo, naj v letnem poročilu o uporabi Listine obravnava razmere na področju socialnih in ekonomskih pravic v Uniji ter zlasti, kako se te izvajajo v državah članicah; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v letnem poročilu o uporabi Listine obravnava razmere na področju socialnih in ekonomskih pravic v Uniji ter zlasti, kako se te izvajajo v državah članicah;

| 13. | priporoča, naj Evropski parlament, Komisija in Svet skupaj in formalno priznajo obstoj pozitivnih obveznosti za varstvo in spodbujanje človekovih pravic kot del prava EU; poudarja, da spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin zahteva ukrepe na različnih ravneh (mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni), ter poudarja vlogo, ki jo lahko imajo na tem področju regionalni in lokalni organi v povezavi z združenji za človekove pravice; poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, ki se ukvarjajo s temeljnimi pravicami, nevladnimi organizacijami in civilno družbo v predzakonodajnem in zakonodajnem procesu; |
| --- | --- |

13.

priporoča, naj Evropski parlament, Komisija in Svet skupaj in formalno priznajo obstoj pozitivnih obveznosti za varstvo in spodbujanje človekovih pravic kot del prava EU; poudarja, da spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin zahteva ukrepe na različnih ravneh (mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni), ter poudarja vlogo, ki jo lahko imajo na tem področju regionalni in lokalni organi v povezavi z združenji za človekove pravice; poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, ki se ukvarjajo s temeljnimi pravicami, nevladnimi organizacijami in civilno družbo v predzakonodajnem in zakonodajnem procesu;

| 14. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo v prihodnjem večletnem finančnem okviru za civilno družbo na vseh ravneh predvidena zadostna raven finančnih sredstev v programih financiranja, namenjenih temeljnim pravicam in nediskriminaciji; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo v prihodnjem večletnem finančnem okviru za civilno družbo na vseh ravneh predvidena zadostna raven finančnih sredstev v programih financiranja, namenjenih temeljnim pravicam in nediskriminaciji;

| 15. | poziva Svet, naj v svoja letna poročila o človekovih pravicah v svetu vključi analizo razmer v državah članicah z upoštevanjem tudi ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izvajanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in ustrezno prilagoditev notranje zakonodaje in prakse; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj v svoja letna poročila o človekovih pravicah v svetu vključi analizo razmer v državah članicah z upoštevanjem tudi ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izvajanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in ustrezno prilagoditev notranje zakonodaje in prakse;

| 16. | poziva Komisijo, naj revidira zakonodajo EU z ustreznim upoštevanjem pravic, izpostavljenih v Listini EU; meni, da bi bilo treba morebitne napetosti med gospodarskimi svoboščinami in temeljnimi pravicami obravnavati že na zakonodajni ravni in ne le na ravni sodstva EU; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj revidira zakonodajo EU z ustreznim upoštevanjem pravic, izpostavljenih v Listini EU; meni, da bi bilo treba morebitne napetosti med gospodarskimi svoboščinami in temeljnimi pravicami obravnavati že na zakonodajni ravni in ne le na ravni sodstva EU;

| 17. | poziva Komisijo, naj revidira področje nekdanjega tretjega stebra (policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah) z vidika Listine; ponavlja svoje priporočilo o Stockholmskem programu (8) v resoluciji z dne 25. novembra 2009, ki zahteva dosledno revizijo te zakonodaje, in opozarja Komisijo, da se bo 1. decembra 2014 vsa zakonodaja, sprejeta v popolnoma drugačnem ustavnem okviru, v EU začela uporabljati kot taka in bo neustrezno vplivala na pravice posameznika pod pristojnostjo EU; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj revidira področje nekdanjega tretjega stebra (policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah) z vidika Listine; ponavlja svoje priporočilo o Stockholmskem programu (8) v resoluciji z dne 25. novembra 2009, ki zahteva dosledno revizijo te zakonodaje, in opozarja Komisijo, da se bo 1. decembra 2014 vsa zakonodaja, sprejeta v popolnoma drugačnem ustavnem okviru, v EU začela uporabljati kot taka in bo neustrezno vplivala na pravice posameznika pod pristojnostjo EU;

| 18. | obžaluje:






  — | pomanjkanje preglednosti v dialogu Komisije z državami članicami, kadar gre za temeljne pravice ali interese evropskih državljanov; meni, da je takšno pomanjkanje preglednosti v zvezi s prenosom zakonodaje EU v navzkrižju s pravili EU o preglednosti in z načelom pravne varnosti, da je zelo pristransko za druge države članice EU, državljane EU in druge institucije, zlasti kadar gre za socialne in ekonomske pravice državljanov; pozdravlja pobude, ki jih je objavila Komisija za izboljšanje preglednosti na področju ukrepanja ali neukrepanja držav članic v okviru uresničevanja notranjega trga, in meni, da bi bilo treba preglednost, najavljeno na področju fiskalne politike, celo izboljšati, kadar so ogrožene temeljne pravice; |
| --- | --- | --- |

18.

obžaluje:

—

pomanjkanje preglednosti v dialogu Komisije z državami članicami, kadar gre za temeljne pravice ali interese evropskih državljanov; meni, da je takšno pomanjkanje preglednosti v zvezi s prenosom zakonodaje EU v navzkrižju s pravili EU o preglednosti in z načelom pravne varnosti, da je zelo pristransko za druge države članice EU, državljane EU in druge institucije, zlasti kadar gre za socialne in ekonomske pravice državljanov; pozdravlja pobude, ki jih je objavila Komisija za izboljšanje preglednosti na področju ukrepanja ali neukrepanja držav članic v okviru uresničevanja notranjega trga, in meni, da bi bilo treba preglednost, najavljeno na področju fiskalne politike, celo izboljšati, kadar so ogrožene temeljne pravice;

| — | pomanjkanje preglednosti v agencijah EU, zaradi česar je težko preveriti, ali njihove dejavnosti ustrezajo načelom preglednosti, dobrega upravljanja, varstva osebnih podatkov in boja proti diskriminaciji ter načelom nujnosti in sorazmernosti; obžaluje, da je v Komisiji še vedno premalo zanimanja za zakonodajni okvir, ki bo zagotavljal odprto, neodvisno in učinkovito upravo, kakršno zahtevata člen 41 Listine in člen 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje preglednosti v agencijah EU, zaradi česar je težko preveriti, ali njihove dejavnosti ustrezajo načelom preglednosti, dobrega upravljanja, varstva osebnih podatkov in boja proti diskriminaciji ter načelom nujnosti in sorazmernosti; obžaluje, da je v Komisiji še vedno premalo zanimanja za zakonodajni okvir, ki bo zagotavljal odprto, neodvisno in učinkovito upravo, kakršno zahtevata člen 41 Listine in člen 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| — | pomanjkanje preglednosti in odprtosti ter ustreznega spoštovanja, varstva in spodbujanja temeljnih pravic ter demokratičnega in parlamentarnega nadzora v mednarodnih pogajanjih, zaradi česar je Evropski parlament zavrnil mednarodne sporazume, kot je ACTA, kar bi moralo institucije EU in države članice spodbuditi k spremembi njihove sedanje prakse in spoštovanju pravic državljanov; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje preglednosti in odprtosti ter ustreznega spoštovanja, varstva in spodbujanja temeljnih pravic ter demokratičnega in parlamentarnega nadzora v mednarodnih pogajanjih, zaradi česar je Evropski parlament zavrnil mednarodne sporazume, kot je ACTA, kar bi moralo institucije EU in države članice spodbuditi k spremembi njihove sedanje prakse in spoštovanju pravic državljanov;

| 19. | predlaga večjo preglednost v dialogu Komisije z državami članicami in v delu agencij EU, kadar gre za temeljne pravice ali interese evropskih državljanov; |
| --- | --- |

19.

predlaga večjo preglednost v dialogu Komisije z državami članicami in v delu agencij EU, kadar gre za temeljne pravice ali interese evropskih državljanov;

| 20. | poziva k začetku izvajanja „političnega cikla o evropskih temeljnih pravicah“, ki bi na večletni in letni ravni podrobno določil cilje, ki jih je treba doseči, ter težave, ki jih je treba rešiti; meni, da bi moral takšen cikel predvideti okvir za institucije, Agencijo za temeljne pravice in države članice za sodelovanje in preprečevanje prekrivanj, vzajemno nadgradnjo poročil, sprejemanje skupnih ukrepov ter organizacijo skupnih dogodkov ob sodelovanju nevladnih organizacij, državljanov, nacionalnih parlamentov itd.; |
| --- | --- |

20.

poziva k začetku izvajanja „političnega cikla o evropskih temeljnih pravicah“, ki bi na večletni in letni ravni podrobno določil cilje, ki jih je treba doseči, ter težave, ki jih je treba rešiti; meni, da bi moral takšen cikel predvideti okvir za institucije, Agencijo za temeljne pravice in države članice za sodelovanje in preprečevanje prekrivanj, vzajemno nadgradnjo poročil, sprejemanje skupnih ukrepov ter organizacijo skupnih dogodkov ob sodelovanju nevladnih organizacij, državljanov, nacionalnih parlamentov itd.;

| 21. | predlaga, naj se sprejmejo ukrepi za zagotovitev neprekinjenih poti izmenjave informacij o temeljnih pravicah v EU med ustreznimi organi in v institucijah EU ter njenih agencijah in naj se pripravi letni medinstitucionalni forum, na katerem bo potekala razprava o oceni razmer na področju temeljnih pravic v EU; meni, da bi moral biti takšen forum pripravljalni ukrep za letno razpravo Evropskega parlamenta o temeljnih pravicah in o razvoju evropskega območja svobode, varnosti in pravice; meni, da bi bilo treba na takšnem medinstitucionalnem forumu zbrati predstavnike Komisije, delovne skupine Sveta o temeljnih pravicah, pravicah državljanov in prostem pretoku oseb (FREMP), Odbora EP za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za peticije, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj ter predstavnike Evropskega varuha človekovih pravic, Agencije za temeljne pravice, Eurofound in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

predlaga, naj se sprejmejo ukrepi za zagotovitev neprekinjenih poti izmenjave informacij o temeljnih pravicah v EU med ustreznimi organi in v institucijah EU ter njenih agencijah in naj se pripravi letni medinstitucionalni forum, na katerem bo potekala razprava o oceni razmer na področju temeljnih pravic v EU; meni, da bi moral biti takšen forum pripravljalni ukrep za letno razpravo Evropskega parlamenta o temeljnih pravicah in o razvoju evropskega območja svobode, varnosti in pravice; meni, da bi bilo treba na takšnem medinstitucionalnem forumu zbrati predstavnike Komisije, delovne skupine Sveta o temeljnih pravicah, pravicah državljanov in prostem pretoku oseb (FREMP), Odbora EP za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za peticije, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj ter predstavnike Evropskega varuha človekovih pravic, Agencije za temeljne pravice, Eurofound in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov;

| 22. | poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo svojo vlogo na področju nadzora človekovih pravic v dejavnostih EU in nacionalnem izvajanju zakonodaje EU, ter jih poziva, naj se redno srečujejo na sestankih, ki bodo osredotočeni na strategije, ki jih je treba razviti za izvajanje Listine ter sodne prakse sodišč EU; |
| --- | --- |

22.

poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo svojo vlogo na področju nadzora človekovih pravic v dejavnostih EU in nacionalnem izvajanju zakonodaje EU, ter jih poziva, naj se redno srečujejo na sestankih, ki bodo osredotočeni na strategije, ki jih je treba razviti za izvajanje Listine ter sodne prakse sodišč EU;

| 23. | obžaluje zamudo pri pristopu Evropske unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah (EKČP); poziva Svet, naj ukrepa na podlagi člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bodo postopki za pristop EU k EKČP zaključeni vsaj do konca tega zakonodajnega obdobja; poziva Komisijo, naj ob prvi priložnosti zaključi postopek, in države članice, naj čim prej sprožijo postopke za ratifikacijo pristopa k EKČP, saj bo to zagotovilo dodatne mehanizme za uveljavljanje človekovih pravic za njene državljane; |
| --- | --- |

23.

obžaluje zamudo pri pristopu Evropske unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah (EKČP); poziva Svet, naj ukrepa na podlagi člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bodo postopki za pristop EU k EKČP zaključeni vsaj do konca tega zakonodajnega obdobja; poziva Komisijo, naj ob prvi priložnosti zaključi postopek, in države članice, naj čim prej sprožijo postopke za ratifikacijo pristopa k EKČP, saj bo to zagotovilo dodatne mehanizme za uveljavljanje človekovih pravic za njene državljane;

| 24. | meni, da bi morala EU in njene države članice še pred zaključkom pogajanja o pristopu EU k EKČP razmisliti o tem, da bi moral biti prenos strasbourške sodne prakse v državah članicah zadeva v skupnem interesu; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morala EU in njene države članice še pred zaključkom pogajanja o pristopu EU k EKČP razmisliti o tem, da bi moral biti prenos strasbourške sodne prakse v državah članicah zadeva v skupnem interesu;

| 25. | meni, da bi morala Komisija in Svet vzpostaviti mehanizem, da se v EU in njenih državah članicah zagotovi spoštovanje, izvajanje in prenos sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, saj je to zadeva v skupnem interesu in obveznost v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic v EU; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala Komisija in Svet vzpostaviti mehanizem, da se v EU in njenih državah članicah zagotovi spoštovanje, izvajanje in prenos sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, saj je to zadeva v skupnem interesu in obveznost v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic v EU;

| 26. | opozarja vse države članice, naj izpolnjujejo svoje obveznosti spoštovanja temeljnih svoboščin in pravic; ugotavlja, da lahko sodelovanje v mednarodnih pogodbah za varstvo in spodbujanje človekovih pravic kvečjemu okrepi varstvo temeljnih pravic v EU, in pozdravlja dejstvo, da je EU pristopila h Konvenciji o pravicah invalidov in se bo pridružila EKČP; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta ukrepe za pristop k drugim mednarodnim pogodbam o človekovih pravicah, kakršna je Konvencija ZN o pravicah otrok; |
| --- | --- |

26.

opozarja vse države članice, naj izpolnjujejo svoje obveznosti spoštovanja temeljnih svoboščin in pravic; ugotavlja, da lahko sodelovanje v mednarodnih pogodbah za varstvo in spodbujanje človekovih pravic kvečjemu okrepi varstvo temeljnih pravic v EU, in pozdravlja dejstvo, da je EU pristopila h Konvenciji o pravicah invalidov in se bo pridružila EKČP; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta ukrepe za pristop k drugim mednarodnim pogodbam o človekovih pravicah, kakršna je Konvencija ZN o pravicah otrok;

| 27. | je skrajno zaskrbljen zaradi razmer na področju demokracije, pravne države, sistema nadzora in ravnotežja, medijev in temeljnih pravic v nekaterih državah članicah ter še zlasti zaradi prakse oseb na oblasti, da izbirajo, imenujejo ali odpuščajo ljudi na neodvisnih položajih, na primer na ustavnih sodiščih, v sodstvu, medijih javne radiotelevizije in regulativnih organih na področju medijev, v uradih varuha človekovih pravic ali javnih pooblaščencev, ter se pri tem odločajo samo na podlagi strankarske politike, ne pa na podlagi usposobljenosti, izkušenj in neodvisnosti; |
| --- | --- |

27.

je skrajno zaskrbljen zaradi razmer na področju demokracije, pravne države, sistema nadzora in ravnotežja, medijev in temeljnih pravic v nekaterih državah članicah ter še zlasti zaradi prakse oseb na oblasti, da izbirajo, imenujejo ali odpuščajo ljudi na neodvisnih položajih, na primer na ustavnih sodiščih, v sodstvu, medijih javne radiotelevizije in regulativnih organih na področju medijev, v uradih varuha človekovih pravic ali javnih pooblaščencev, ter se pri tem odločajo samo na podlagi strankarske politike, ne pa na podlagi usposobljenosti, izkušenj in neodvisnosti;

| 28. | obžaluje šibek odziv Komisije na nekatere kršitve temeljnih pravic in slabljenje demokratičnega notranjega nadzora ter pravne države v državah članicah in jo poziva, naj zagotovi, da bodo postopki za ugotavljanje kršitev jamčili predvsem učinkovito varstvo človekovih pravic, namesto da si prizadevajo za sklepanje dogovorov z državami članicami; |
| --- | --- |

28.

obžaluje šibek odziv Komisije na nekatere kršitve temeljnih pravic in slabljenje demokratičnega notranjega nadzora ter pravne države v državah članicah in jo poziva, naj zagotovi, da bodo postopki za ugotavljanje kršitev jamčili predvsem učinkovito varstvo človekovih pravic, namesto da si prizadevajo za sklepanje dogovorov z državami članicami;

| 29. | meni, da bi verodostojnost pristopnih pogojev lahko ohranili tako, da bi tudi države članice stalno ocenjevali z vidika nenehnega spoštovanja temeljnih vrednot Evropske unije in izpolnjevanja njihovih zavez v zvezi z delovanjem demokratičnih institucij in pravne države; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo postopki za ugotavljanje kršitev zagotovili učinkovito varstvo temeljnih pravic, zato naj sproži objektivne preiskave in začne postopke za ugotavljanje kršitev, če so utemeljeni, ter se s tem izogne dvojnim merilom, kadarkoli država članica krši pravice, ki so zapisane v Listini, pri izvajanju zakonodaje EU; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi verodostojnost pristopnih pogojev lahko ohranili tako, da bi tudi države članice stalno ocenjevali z vidika nenehnega spoštovanja temeljnih vrednot Evropske unije in izpolnjevanja njihovih zavez v zvezi z delovanjem demokratičnih institucij in pravne države; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo postopki za ugotavljanje kršitev zagotovili učinkovito varstvo temeljnih pravic, zato naj sproži objektivne preiskave in začne postopke za ugotavljanje kršitev, če so utemeljeni, ter se s tem izogne dvojnim merilom, kadarkoli država članica krši pravice, ki so zapisane v Listini, pri izvajanju zakonodaje EU;

| 30. | opozarja na zavezo Komisije, da bo dala prednost tistim postopkom za ugotavljanje kršitev, ki odpirajo načelna vprašanja ali ki imajo še posebno daljnosežen negativen učinek na državljane (9); |
| --- | --- |

30.

opozarja na zavezo Komisije, da bo dala prednost tistim postopkom za ugotavljanje kršitev, ki odpirajo načelna vprašanja ali ki imajo še posebno daljnosežen negativen učinek na državljane (9);

| 31. | zato poziva Komisijo, naj posodobi svoje sporočilo iz leta 2003 (COM(2003)0606) in pred koncem leta 2012 pripravi podroben predlog za jasen mehanizem spremljanja in sistem zgodnjega opozarjanja ter za „postopek zamrznitve“ – za katerega se je Parlament že zavzel in ki bi zagotovil, da bi države članice na zahtevo institucij EU zaustavile sprejemanje zakonov, če bi obstajal sum, da ne spoštujejo temeljnih pravic ali kršijo pravni red EU –, ob sodelovanju zlasti nacionalnih organov za temeljne pravice, ustanovljenih v skladu s pariškimi načeli, na podlagi določb členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

31.

zato poziva Komisijo, naj posodobi svoje sporočilo iz leta 2003 (COM(2003)0606) in pred koncem leta 2012 pripravi podroben predlog za jasen mehanizem spremljanja in sistem zgodnjega opozarjanja ter za „postopek zamrznitve“ – za katerega se je Parlament že zavzel in ki bi zagotovil, da bi države članice na zahtevo institucij EU zaustavile sprejemanje zakonov, če bi obstajal sum, da ne spoštujejo temeljnih pravic ali kršijo pravni red EU –, ob sodelovanju zlasti nacionalnih organov za temeljne pravice, ustanovljenih v skladu s pariškimi načeli, na podlagi določb členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 32. | poudarja svojo zavezanost k uporabi svojih pooblastil, da nastopa kot zagovornik človekovih pravic, zlasti da v EU zagotovi spoštovanje, varstvo, spodbujanje in izpolnjevanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

32.

poudarja svojo zavezanost k uporabi svojih pooblastil, da nastopa kot zagovornik človekovih pravic, zlasti da v EU zagotovi spoštovanje, varstvo, spodbujanje in izpolnjevanje človekovih pravic;

| 33. | poziva k reviziji postopkovnih pravil Sodišča Evropske unije in Splošnega sodišča, da se olajšajo posegi tretjih strani, zlasti nevladnih organizacij za človekove pravice; |
| --- | --- |

33.

poziva k reviziji postopkovnih pravil Sodišča Evropske unije in Splošnega sodišča, da se olajšajo posegi tretjih strani, zlasti nevladnih organizacij za človekove pravice;

| 34. | poziva k ustanovitvi primernih nacionalnih institucij za človekove pravice v vseh državah članicah in k sprejetju ukrepov, ki bodo poenostavili mreženje teh organov v vsej EU ob podpori Agencije za temeljne pravice; poziva institucije EU in države članice, naj razvijajo zmogljivost organov za enakost in organov za varstvo podatkov, nacionalnih institucij za človekove pravice in Agencije za temeljne pravice kot zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

34.

poziva k ustanovitvi primernih nacionalnih institucij za človekove pravice v vseh državah članicah in k sprejetju ukrepov, ki bodo poenostavili mreženje teh organov v vsej EU ob podpori Agencije za temeljne pravice; poziva institucije EU in države članice, naj razvijajo zmogljivost organov za enakost in organov za varstvo podatkov, nacionalnih institucij za človekove pravice in Agencije za temeljne pravice kot zagovornikov človekovih pravic;

| 35. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med institucijami Unije in drugimi mednarodnimi organi, zlasti s Svetom Evrope in njegovo Evropsko komisijo za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija), da bo izkoriščeno njegovo strokovno znanje in izkušnje pri spodbujanju načel demokracije, človekovih pravic in pravne države; spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje, med drugim z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da se izboljša izvajanje zakonodaje EU o človekovih pravicah ter zagotovi nadaljnje ukrepanje po pritožbah in poprava morebitnih nepravilnosti; |
| --- | --- |

35.

poziva k tesnejšemu sodelovanju med institucijami Unije in drugimi mednarodnimi organi, zlasti s Svetom Evrope in njegovo Evropsko komisijo za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija), da bo izkoriščeno njegovo strokovno znanje in izkušnje pri spodbujanju načel demokracije, človekovih pravic in pravne države; spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje, med drugim z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da se izboljša izvajanje zakonodaje EU o človekovih pravicah ter zagotovi nadaljnje ukrepanje po pritožbah in poprava morebitnih nepravilnosti;

| 36. | obžaluje, da se svoboda medijev v nekaterih državah članicah slabša; poziva države članice, naj spoštujejo svobodo in pluralizem medijev, ter Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, da ju bo spremljala in uveljavljala; pozdravlja pobudo Evropskega parlamenta, da pripravi osnutek poročila o standardih na področju svobode medijev po vsej EU; |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da se svoboda medijev v nekaterih državah članicah slabša; poziva države članice, naj spoštujejo svobodo in pluralizem medijev, ter Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, da ju bo spremljala in uveljavljala; pozdravlja pobudo Evropskega parlamenta, da pripravi osnutek poročila o standardih na področju svobode medijev po vsej EU;

| 37. | je zaskrbljen zaradi vse slabših razmer v Uniji na področju svobode in pluralnosti medijev, zlasti svobode in pluralnosti tiska, tudi zaradi trenutne gospodarske krize; obsoja pogoje, v katerih delajo nekateri novinarji, in ovire, s katerimi se soočajo, zlasti kadar poročajo o demonstracijah; je zlasti zaskrbljen, ker nekatere države članice mika, da bi spodkopavale načelo zaščite novinarskih virov in možnost preiskovalnih novinarjev, da preiskujejo ljudi, ki so blizu vladi; globoko obžaluje stališče Komisije, ki noče pripraviti zakonodajnega predloga, ki bi zagotovil svobodo in pluralnost medijev v skladu s členom 11 Listine; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen zaradi vse slabših razmer v Uniji na področju svobode in pluralnosti medijev, zlasti svobode in pluralnosti tiska, tudi zaradi trenutne gospodarske krize; obsoja pogoje, v katerih delajo nekateri novinarji, in ovire, s katerimi se soočajo, zlasti kadar poročajo o demonstracijah; je zlasti zaskrbljen, ker nekatere države članice mika, da bi spodkopavale načelo zaščite novinarskih virov in možnost preiskovalnih novinarjev, da preiskujejo ljudi, ki so blizu vladi; globoko obžaluje stališče Komisije, ki noče pripraviti zakonodajnega predloga, ki bi zagotovil svobodo in pluralnost medijev v skladu s členom 11 Listine;

| 38. | poziva Komisijo, naj Agenciji za temeljne pravice zaupa izdajanje letnega poročila o spremljanju razmer na področju svobode in pluralnosti medijev v Evropski uniji; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj Agenciji za temeljne pravice zaupa izdajanje letnega poročila o spremljanju razmer na področju svobode in pluralnosti medijev v Evropski uniji;

| 39. | pozdravlja sprejetje resolucije o priznavanju pravic na internetu, zlasti v zvezi z dostopom do interneta in svobodo izražanja, v okviru Sveta ZN za človekove pravice; zlasti poziva, da si je treba prizadevati za „spodbujanje, zaščito in uveljavljanje človekovih pravic, vključno s pravico do svobode izražanja, na internetu in v okviru drugih tehnologij“, pri čemer opozarja, da je treba te pravice spoštovati ne glede na meje in v vseh medijih; poziva EU in države članice, naj izvajajo to resolucijo v notranjem pravu in jo promovirajo na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja sprejetje resolucije o priznavanju pravic na internetu, zlasti v zvezi z dostopom do interneta in svobodo izražanja, v okviru Sveta ZN za človekove pravice; zlasti poziva, da si je treba prizadevati za „spodbujanje, zaščito in uveljavljanje človekovih pravic, vključno s pravico do svobode izražanja, na internetu in v okviru drugih tehnologij“, pri čemer opozarja, da je treba te pravice spoštovati ne glede na meje in v vseh medijih; poziva EU in države članice, naj izvajajo to resolucijo v notranjem pravu in jo promovirajo na mednarodni ravni;

| 40. | znova poziva Komisijo, naj opravi hitro revizijo pravnega reda EU v zvezi s policijskimi in kazenskimi zadevami skladno z Lizbonsko pogodbo in Listino pred rokom, ki se izteče 1. decembra 2014; |
| --- | --- |

40.

znova poziva Komisijo, naj opravi hitro revizijo pravnega reda EU v zvezi s policijskimi in kazenskimi zadevami skladno z Lizbonsko pogodbo in Listino pred rokom, ki se izteče 1. decembra 2014;

| 41. | poziva k parlamentarni presoji politik, ki se nanašajo na območje svobode, varnosti in pravice (FSJA), z vzpostavitvijo stalne povezave med Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Evropskem parlamentu, delovno skupino Sveta za temeljne pravice, državljanske pravice in prosti pretok oseb (FREMP) in nacionalnimi parlamentarnimi odbori, ki se ukvarjajo s temeljnimi pravicami, da bi ocenili zadevno zakonodajo na ravni EU in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

41.

poziva k parlamentarni presoji politik, ki se nanašajo na območje svobode, varnosti in pravice (FSJA), z vzpostavitvijo stalne povezave med Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Evropskem parlamentu, delovno skupino Sveta za temeljne pravice, državljanske pravice in prosti pretok oseb (FREMP) in nacionalnimi parlamentarnimi odbori, ki se ukvarjajo s temeljnimi pravicami, da bi ocenili zadevno zakonodajo na ravni EU in na nacionalni ravni;

| 42. | poziva države članice, naj ustrezno izpolnijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnega prava in jih doslej niso izpolnjevale, naj uvedejo preiskave v zvezi z resnimi kršitvami človekovih pravic, ki so bile storjene v okviru sodelovanja v protiterorističnem programu ameriške obveščevalne agencije CIA, naj pospešijo boj proti trgovini z ljudmi in organiziranemu kriminalu ter naj žrtvam zagotovijo polno odškodnino; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj ustrezno izpolnijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnega prava in jih doslej niso izpolnjevale, naj uvedejo preiskave v zvezi z resnimi kršitvami človekovih pravic, ki so bile storjene v okviru sodelovanja v protiterorističnem programu ameriške obveščevalne agencije CIA, naj pospešijo boj proti trgovini z ljudmi in organiziranemu kriminalu ter naj žrtvam zagotovijo polno odškodnino;

| 43. | poziva institucije EU, naj zagotovijo posvetovanje z Agencijo za temeljne pravice o vseh zakonodajnih predlogih, ki imajo učinek na temeljne pravice, ter spoštovanje njene neodvisnosti in njenih pristojnosti; |
| --- | --- |

43.

poziva institucije EU, naj zagotovijo posvetovanje z Agencijo za temeljne pravice o vseh zakonodajnih predlogih, ki imajo učinek na temeljne pravice, ter spoštovanje njene neodvisnosti in njenih pristojnosti;

| 44. | poudarja, da bi bilo treba mandat Agencije Evropske unije za temeljne pravice okrepiti tako, da bi vključeval redno spremljanje skladnosti držav članic s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji, objavljanje letnih poročil o ugotovitvah in predstavljanje teh poročil Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi bilo treba mandat Agencije Evropske unije za temeljne pravice okrepiti tako, da bi vključeval redno spremljanje skladnosti držav članic s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji, objavljanje letnih poročil o ugotovitvah in predstavljanje teh poročil Evropskemu parlamentu;

| 45. | meni, da je nesprejemljivo:






  — | da Evropskemu parlamentu, ki je edina neposredno izvoljena institucija EU in sozakonodajalec EU za večino politik EU, ni bilo dovoljeno opredeliti tematskih področij za večletni okvir (MAF) Agencije Evropske unije za temeljne pravice; |
| --- | --- | --- |

45.

meni, da je nesprejemljivo:

—

da Evropskemu parlamentu, ki je edina neposredno izvoljena institucija EU in sozakonodajalec EU za večino politik EU, ni bilo dovoljeno opredeliti tematskih področij za večletni okvir (MAF) Agencije Evropske unije za temeljne pravice;

| — | da policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki je postalo standardna politika EU, ter socialne in ekonomske pravice, ki so bistveni elementi Listine, še vedno niso izrecno vključeni v mandat Agencije Evropske unije za temeljne pravice; poziva Svet, naj zgoraj omenjene zadeve vključi v naslednji večletni okvir Agencije Evropske unije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

—

da policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki je postalo standardna politika EU, ter socialne in ekonomske pravice, ki so bistveni elementi Listine, še vedno niso izrecno vključeni v mandat Agencije Evropske unije za temeljne pravice; poziva Svet, naj zgoraj omenjene zadeve vključi v naslednji večletni okvir Agencije Evropske unije za temeljne pravice;

| 46. | opozarja na pomanjkljivosti v sedanjem mandatu Agencije za temeljne pravice, zlasti omejeno število primerjalnih ocen med državami članicami in pomanjkanje ocen celote človekovih pravic, pravne države in demokracije držav članic; |
| --- | --- |

46.

opozarja na pomanjkljivosti v sedanjem mandatu Agencije za temeljne pravice, zlasti omejeno število primerjalnih ocen med državami članicami in pomanjkanje ocen celote človekovih pravic, pravne države in demokracije držav članic;

| 47. | opozarja, da bi bilo treba pariška načela o nacionalnih institucijah za človekove pravice uporabiti kot vzor za reformo nacionalnih institucij in Agencije za temeljne pravice, ter Komisijo in Svet, skupaj z Evropskim parlamentom, poziva k nujni reviziji ustanovitvene uredbe o Agenciji za temeljne pravice po rednem zakonodajnem postopku, da se pristojnosti Agencije za temeljne pravice razširijo tako, da bodo zajemale celotno področje uporabe členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti izvajanje Evropske listine v institucijah, agencijah, uradih in organih EU ter pri dejavnostih držav članic; meni, da bi bilo treba okrepiti neodvisnost Agencije za temeljne pravice ter njena pooblastila in pristojnosti; meni, da bi morala znanstveni odbor Agencije za temeljne pravice in mreža FRANET Evropskemu in nacionalnim parlamentom posredovati in letno objavljati tematsko in bolj usmerjeno poročilo o oceni razmer v državah članicah EU, kot je to do leta 2006 opravljala nekdanja mreža strokovnjakov za temeljne pravice; poziva Agencijo za temeljne pravice, naj v celoti spoštuje člen 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije in zagotovi, da bodo njeni postopki odprti, ter omogoči dostop do svojih dokumentov prek javno dostopnega registra, kakor je predvideno v Uredbi (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da bi bilo treba pariška načela o nacionalnih institucijah za človekove pravice uporabiti kot vzor za reformo nacionalnih institucij in Agencije za temeljne pravice, ter Komisijo in Svet, skupaj z Evropskim parlamentom, poziva k nujni reviziji ustanovitvene uredbe o Agenciji za temeljne pravice po rednem zakonodajnem postopku, da se pristojnosti Agencije za temeljne pravice razširijo tako, da bodo zajemale celotno področje uporabe členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti izvajanje Evropske listine v institucijah, agencijah, uradih in organih EU ter pri dejavnostih držav članic; meni, da bi bilo treba okrepiti neodvisnost Agencije za temeljne pravice ter njena pooblastila in pristojnosti; meni, da bi morala znanstveni odbor Agencije za temeljne pravice in mreža FRANET Evropskemu in nacionalnim parlamentom posredovati in letno objavljati tematsko in bolj usmerjeno poročilo o oceni razmer v državah članicah EU, kot je to do leta 2006 opravljala nekdanja mreža strokovnjakov za temeljne pravice; poziva Agencijo za temeljne pravice, naj v celoti spoštuje člen 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije in zagotovi, da bodo njeni postopki odprti, ter omogoči dostop do svojih dokumentov prek javno dostopnega registra, kakor je predvideno v Uredbi (ES) št. 1049/2001;

| 48. | izraža zaskrbljenost v zvezi s tako imenovano zavrnitvijo sodelovanja nekaterih držav članic, kar bi lahko prizadelo pravice njihovih državljanov, ki bodo bolj prizadeti zaradi diskriminacije kot drugi državljani EU, in ponavlja, da zavrnitev sodelovanja v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije ni namenjena temu, da se države članice izvzamejo iz obveznosti izpolnjevanja določb Listine ali da se prepreči sodišču ene od navedenih držav članic, da bi zagotovilo skladnost z navedenimi določbami; |
| --- | --- |

48.

izraža zaskrbljenost v zvezi s tako imenovano zavrnitvijo sodelovanja nekaterih držav članic, kar bi lahko prizadelo pravice njihovih državljanov, ki bodo bolj prizadeti zaradi diskriminacije kot drugi državljani EU, in ponavlja, da zavrnitev sodelovanja v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije ni namenjena temu, da se države članice izvzamejo iz obveznosti izpolnjevanja določb Listine ali da se prepreči sodišču ene od navedenih držav članic, da bi zagotovilo skladnost z navedenimi določbami;

| 49. | poudarja, da mora Komisija poleg obveščanja posameznikov o njihovih pravicah na podlagi Listine zagotoviti, da bodo seznanjeni, kako naj uresničujejo svojo pravico do dostopa do pravnega varstva in uveljavljajo svoje pravice na ustreznih sodiščih; meni, da bi bilo treba na nacionalni in regionalni ravni vzpostaviti neformalne mreže, kot so tiste, ki so bile uspešno vzpostavljene za notranji trg (SOLVIT), za pomoč in svetovanje ljudem, ki tvegajo, da bodo njihove pravice kršene (kot so migranti, prosilci za azil in ranljivi ljudje); meni, da bi morale biti te pomožne strukture za ponovno vzpostavitev pravic ter gospodarsko in socialno vključevanje prednostna naloga strukturnih skladov; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da mora Komisija poleg obveščanja posameznikov o njihovih pravicah na podlagi Listine zagotoviti, da bodo seznanjeni, kako naj uresničujejo svojo pravico do dostopa do pravnega varstva in uveljavljajo svoje pravice na ustreznih sodiščih; meni, da bi bilo treba na nacionalni in regionalni ravni vzpostaviti neformalne mreže, kot so tiste, ki so bile uspešno vzpostavljene za notranji trg (SOLVIT), za pomoč in svetovanje ljudem, ki tvegajo, da bodo njihove pravice kršene (kot so migranti, prosilci za azil in ranljivi ljudje); meni, da bi morale biti te pomožne strukture za ponovno vzpostavitev pravic ter gospodarsko in socialno vključevanje prednostna naloga strukturnih skladov;

| 50. | poziva Komisijo, naj državljane, ki se nanjo obrnejo v zvezi s kršitvami temeljih pravic, podrobno pouči o teh dodatnih ali primernejših možnostih, vodi evidenco teh navedb in o tem podrobno poroča v svojih letnih poročilih o temeljnih pravicah v EU in o izvajanju Listine; poudarja, da je korespondenca državljanov izredno pomembna pri odkrivanju morebitnih strukturnih, sistemskih, resnih kršitev temeljnih pravic v EU in njenih državah članicah in zato potrebna, da se zagotovi, da bo Komisija dejansko uporabljala člene 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj državljane, ki se nanjo obrnejo v zvezi s kršitvami temeljih pravic, podrobno pouči o teh dodatnih ali primernejših možnostih, vodi evidenco teh navedb in o tem podrobno poroča v svojih letnih poročilih o temeljnih pravicah v EU in o izvajanju Listine; poudarja, da je korespondenca državljanov izredno pomembna pri odkrivanju morebitnih strukturnih, sistemskih, resnih kršitev temeljnih pravic v EU in njenih državah članicah in zato potrebna, da se zagotovi, da bo Komisija dejansko uporabljala člene 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji;

Diskriminacija

| 51. | poziva države članice, naj zberejo razčlenjene podatke o vseh razlogih za diskriminacijo ter razvijejo kazalnike temeljnih pravic v sodelovanju z Agencijo za temeljne pravice, da se zagotovijo ustrezno obveščene in usmerjene zakonodaja in politike, zlasti na področju nediskriminacije in v okviru nacionalnih strategij za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj zberejo razčlenjene podatke o vseh razlogih za diskriminacijo ter razvijejo kazalnike temeljnih pravic v sodelovanju z Agencijo za temeljne pravice, da se zagotovijo ustrezno obveščene in usmerjene zakonodaja in politike, zlasti na področju nediskriminacije in v okviru nacionalnih strategij za vključevanje Romov;

| 52. | poziva Komisijo, naj predlaga pregled okvirnega sklepa o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, da bo vključeval še druge oblike kaznivih dejanj zaradi sovraštva, tudi zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnega izražanja; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj predlaga pregled okvirnega sklepa o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, da bo vključeval še druge oblike kaznivih dejanj zaradi sovraštva, tudi zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnega izražanja;

| 53. | obžaluje, da niso vse države članice ustrezno prenesle okvirnega sklepa Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi; poziva države članice, naj kazensko preganjajo ksenofobijo, rasizem, sovraštvo do Romov in druge oblike nasilja in sovraštva do katerih koli manjšin, vključno s sovražnim govorom; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo kršitve zaradi sovraštva, kot so kršitve, storjene zaradi rasizma, ksenofobije, antisemitizma, islamofobije, homofobije ali transfobije, kaznive v okviru kazenskopravnega sistema, da bodo take kršitve ustrezno evidentirane in učinkovito preiskane, da bodo storilci sodno preganjani in kaznovani ter da bodo žrtve deležne ustrezne pomoči, varstva in odškodnine; opominja, da bo postal 1. decembra 2014 ta okvirni sklep v celoti izvršljiv; |
| --- | --- |

53.

obžaluje, da niso vse države članice ustrezno prenesle okvirnega sklepa Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi; poziva države članice, naj kazensko preganjajo ksenofobijo, rasizem, sovraštvo do Romov in druge oblike nasilja in sovraštva do katerih koli manjšin, vključno s sovražnim govorom; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo kršitve zaradi sovraštva, kot so kršitve, storjene zaradi rasizma, ksenofobije, antisemitizma, islamofobije, homofobije ali transfobije, kaznive v okviru kazenskopravnega sistema, da bodo take kršitve ustrezno evidentirane in učinkovito preiskane, da bodo storilci sodno preganjani in kaznovani ter da bodo žrtve deležne ustrezne pomoči, varstva in odškodnine; opominja, da bo postal 1. decembra 2014 ta okvirni sklep v celoti izvršljiv;

| 54. | poudarja, da načela človekovega dostojanstva in enakosti pred zakonom tvorijo temelj demokratične družbe; obžaluje sedanje ovire pogajanj Sveta o predlogu Komisije za horizontalno direktivo, ki razširja celovito zaščito pred vsemi oblikami diskriminacije; poziva Svet, naj na podlagi člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije ukrepa in sprejme direktivo; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da načela človekovega dostojanstva in enakosti pred zakonom tvorijo temelj demokratične družbe; obžaluje sedanje ovire pogajanj Sveta o predlogu Komisije za horizontalno direktivo, ki razširja celovito zaščito pred vsemi oblikami diskriminacije; poziva Svet, naj na podlagi člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije ukrepa in sprejme direktivo;

| 55. | poudarja, da bi morali biti evropski državljani na podlagi Listine EU o temeljnih pravicah zaščiteni tudi pred diskriminacijo na podlagi jezika; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da bi morali biti evropski državljani na podlagi Listine EU o temeljnih pravicah zaščiteni tudi pred diskriminacijo na podlagi jezika;

| 56. | poziva države članice, naj uvedejo pritožbene postopke, ki bodo zagotovili, da žrtev večplastne diskriminacije lahko vloži eno samo pritožbo in v njej navede več kot eno obliko diskriminacije, ob upoštevanju, da so žrtve take diskriminacije predvsem ženske; meni, da je primerno podpreti dejavnosti zagovornikov človekovih pravic in razvoj skupnih ukrepov marginaliziranih oseb in skupnosti; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj uvedejo pritožbene postopke, ki bodo zagotovili, da žrtev večplastne diskriminacije lahko vloži eno samo pritožbo in v njej navede več kot eno obliko diskriminacije, ob upoštevanju, da so žrtve take diskriminacije predvsem ženske; meni, da je primerno podpreti dejavnosti zagovornikov človekovih pravic in razvoj skupnih ukrepov marginaliziranih oseb in skupnosti;

| 57. | poziva države članice, naj varujejo svobodo vere ali prepričanja, vključno s svobodo ljudi, ki niso pripadniki nobene religije, da ne bodo diskriminirani zaradi pretiranih izvzetij religij iz zakonov o enakosti in nediskriminaciji; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj varujejo svobodo vere ali prepričanja, vključno s svobodo ljudi, ki niso pripadniki nobene religije, da ne bodo diskriminirani zaradi pretiranih izvzetij religij iz zakonov o enakosti in nediskriminaciji;

| 58. | poudarja, da bi bilo treba na področju boja proti diskriminaciji v celoti upoštevati posebnosti diskriminacije zaradi invalidnosti; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi bilo treba na področju boja proti diskriminaciji v celoti upoštevati posebnosti diskriminacije zaradi invalidnosti;

Varstvo posameznikov, ki so pripadniki manjšin

| 59. | poudarja, da je treba na podlagi priporočil mednarodnih organizacij obravnavati položaj oseb brez državljanstva s stalnim bivališčem v državah članicah; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba na podlagi priporočil mednarodnih organizacij obravnavati položaj oseb brez državljanstva s stalnim bivališčem v državah članicah;

| 60. | poudarja pomen spoštovanja pravic pripadnikov narodnih manjšin; spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj brez nadaljnjega odlašanja ratificirajo Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope in Evropsko listino o regionalnih in manjšinskih jezikih ter umaknejo morebitne pridržke in omejevalne izjave; poziva države članice, naj ukrepajo v boju proti diskriminaciji pripadnikov jezikovnih manjšin ter dokumentirajo rezultate ukrepov za zaščito pravice pripadnikov jezikovnih manjšin do uporabe lastnega jezika; poziva države članice, naj ne diskriminirajo pripadnikov narodnih ali etničnih manjšin in naj zagotovijo, da bodo ti ljudje uživali pravice, ki jih imajo na podlagi mednarodne zakonodaje in zakonodaje EU; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomen spoštovanja pravic pripadnikov narodnih manjšin; spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj brez nadaljnjega odlašanja ratificirajo Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope in Evropsko listino o regionalnih in manjšinskih jezikih ter umaknejo morebitne pridržke in omejevalne izjave; poziva države članice, naj ukrepajo v boju proti diskriminaciji pripadnikov jezikovnih manjšin ter dokumentirajo rezultate ukrepov za zaščito pravice pripadnikov jezikovnih manjšin do uporabe lastnega jezika; poziva države članice, naj ne diskriminirajo pripadnikov narodnih ali etničnih manjšin in naj zagotovijo, da bodo ti ljudje uživali pravice, ki jih imajo na podlagi mednarodne zakonodaje in zakonodaje EU;

| 61. | poziva države članice, naj obravnavajo rasno in etnično diskriminacijo na področju zaposlovanja, nastanitve, izobraževanja, zdravja, dostopa do blaga in storitev; je posebej zaskrbljen, ker je gospodarska in socialna kriza, ki spodbuja mrzlično iskanje grešnih kozlov, povzročila vzpon političnih strank, ki so odkrito rasistične, ksenofobične, islamofobične in antisemitistične in katerih nasilne prakse bi bilo treba obsoditi; je zaskrbljen zaradi sprejetja represivnih ukrepov proti brezdomcem v času krize; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice, naj obravnavajo rasno in etnično diskriminacijo na področju zaposlovanja, nastanitve, izobraževanja, zdravja, dostopa do blaga in storitev; je posebej zaskrbljen, ker je gospodarska in socialna kriza, ki spodbuja mrzlično iskanje grešnih kozlov, povzročila vzpon političnih strank, ki so odkrito rasistične, ksenofobične, islamofobične in antisemitistične in katerih nasilne prakse bi bilo treba obsoditi; je zaskrbljen zaradi sprejetja represivnih ukrepov proti brezdomcem v času krize;

| 62. | poudarja, da se nekatere kategorije oseb zaradi razhajanj v izvajanju prava EU in zapletenih upravnih postopkov soočajo z diskriminatornimi ovirami pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja in bivanja; poziva Komisijo, naj uvede postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki kršijo Direktivo 2004/38/ES; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da se nekatere kategorije oseb zaradi razhajanj v izvajanju prava EU in zapletenih upravnih postopkov soočajo z diskriminatornimi ovirami pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja in bivanja; poziva Komisijo, naj uvede postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki kršijo Direktivo 2004/38/ES;

| 63. | obžaluje kolektivne izgone državljanov romskega porekla, ki jih izvajajo države članice, in šibak odziv Komisije nanje v nekaterih primerih; |
| --- | --- |

63.

obžaluje kolektivne izgone državljanov romskega porekla, ki jih izvajajo države članice, in šibak odziv Komisije nanje v nekaterih primerih;

| 64. | poziva Komisijo, naj oceni oprijemljive rezultate okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov in napredek, ki ga je dosegla vsaka posamezna država članica; priznava prizadevanja nekaterih držav članic, vendar opozarja zlasti na številne vrzeli v večini strategij, ki so bile predstavljene Komisiji; poziva Komisijo, naj priporoči izboljšave za učinkovitejše izpolnjevanje ciljev okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov; poziva, naj v svojih letnih poročilih Parlamentu in Svetu analizira finančno izvedljivost in trajnost teh strategij ter napredek, ki ga je dosegla vsaka posamezna država članica; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj oceni oprijemljive rezultate okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov in napredek, ki ga je dosegla vsaka posamezna država članica; priznava prizadevanja nekaterih držav članic, vendar opozarja zlasti na številne vrzeli v večini strategij, ki so bile predstavljene Komisiji; poziva Komisijo, naj priporoči izboljšave za učinkovitejše izpolnjevanje ciljev okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov; poziva, naj v svojih letnih poročilih Parlamentu in Svetu analizira finančno izvedljivost in trajnost teh strategij ter napredek, ki ga je dosegla vsaka posamezna država članica;

| 65. | poudarja pomembnost ustreznega izvajanja nacionalnih strategij vključevanja Romov z oblikovanjem celostnih politik, ki vključujejo lokalne organe, nevladne organe in romske skupnosti v stalen dialog v skladu z določbami okvira EU; poziva države članice, naj se učinkovito odzovejo na izključevanje Romov z izvajanjem ukrepov, ki so jih predstavile v okviru nacionalnih strategij vključevanja Romov, ter naj sodelujejo s predstavniki romskih skupnosti pri upravljanju, spremljanju in ocenjevanju projektov, ki zadevajo njihove skupnosti, in za to uporabijo vsa razpoložljiva finančna sredstva EU; |
| --- | --- |

65.

poudarja pomembnost ustreznega izvajanja nacionalnih strategij vključevanja Romov z oblikovanjem celostnih politik, ki vključujejo lokalne organe, nevladne organe in romske skupnosti v stalen dialog v skladu z določbami okvira EU; poziva države članice, naj se učinkovito odzovejo na izključevanje Romov z izvajanjem ukrepov, ki so jih predstavile v okviru nacionalnih strategij vključevanja Romov, ter naj sodelujejo s predstavniki romskih skupnosti pri upravljanju, spremljanju in ocenjevanju projektov, ki zadevajo njihove skupnosti, in za to uporabijo vsa razpoložljiva finančna sredstva EU;

| 66. | meni, da bi moral boj proti diskriminaciji Romov bolj prispevati k vključevanju romske skupnosti, katere predstavniki lahko največ povedo o nezadostnem dostopu do zaposlitve, izobrazbe, stanovanj, zdravstva, blaga in storitev ter lahko največ prispevajo k iskanju rešitev za te težave; |
| --- | --- |

66.

meni, da bi moral boj proti diskriminaciji Romov bolj prispevati k vključevanju romske skupnosti, katere predstavniki lahko največ povedo o nezadostnem dostopu do zaposlitve, izobrazbe, stanovanj, zdravstva, blaga in storitev ter lahko največ prispevajo k iskanju rešitev za te težave;

| 67. | poziva države članice, naj odpravijo prostorsko segregacijo, prisilne izselitve in brezdomstvo med Romi, naj uvedejo učinkovite in pregledne stanovanjske politike ter naj ne kriminalizirajo brezdomstva; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, naj odpravijo prostorsko segregacijo, prisilne izselitve in brezdomstvo med Romi, naj uvedejo učinkovite in pregledne stanovanjske politike ter naj ne kriminalizirajo brezdomstva;

| 68. | poziva države članice, naj se soočijo z visokimi ravnmi brezposelnosti med Romi in odpravijo ovire pri dostopu do zaposlitve; |
| --- | --- |

68.

poziva države članice, naj se soočijo z visokimi ravnmi brezposelnosti med Romi in odpravijo ovire pri dostopu do zaposlitve;

| 69. | poziva države članice k reformi nacionalnih sistemov izobraževanja, da bi se odzvale na potrebe manjšin, vključno z romskimi otroki, in k odpravi segregiranih ureditev izobraževanja brez poseganja v izobraževanje v manjšinskih jezikih, ki že obstaja v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice k reformi nacionalnih sistemov izobraževanja, da bi se odzvale na potrebe manjšin, vključno z romskimi otroki, in k odpravi segregiranih ureditev izobraževanja brez poseganja v izobraževanje v manjšinskih jezikih, ki že obstaja v številnih državah članicah;

| 70. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne zakonodajne spremembe v zvezi s sterilizacijo in dodelijo finančno odškodnino žrtvam prisilne sterilizacije, opravljene na Rominjah in duševno prizadetih ženskah, v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

70.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne zakonodajne spremembe v zvezi s sterilizacijo in dodelijo finančno odškodnino žrtvam prisilne sterilizacije, opravljene na Rominjah in duševno prizadetih ženskah, v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 71. | znova zahteva usmerjen pristop k socialnemu vključevanju romskih žensk, da bi preprečili večvrstno diskriminacijo in etnično segregacijo; |
| --- | --- |

71.

znova zahteva usmerjen pristop k socialnemu vključevanju romskih žensk, da bi preprečili večvrstno diskriminacijo in etnično segregacijo;

| 72. | poziva države članice, naj namenijo zadostna proračunska sredstva za doseganje ciljev, ki so opredeljeni v njihovih nacionalnih strategijah vključevanja Romov; poziva Svet, naj podpre in sprejme predloge Komisije in Parlamenta glede naslednjega večletnega finančnega okvira, zlasti tiste, v skladu s katerimi bi lahko Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj bolje prispevala k socialnemu vključevanju Romov z razširitvijo nabora predhodnih pogojenosti, tako da se vključita oblikovanje nacionalnih strategij in pregled ozemeljske koncentracije revščine; |
| --- | --- |

72.

poziva države članice, naj namenijo zadostna proračunska sredstva za doseganje ciljev, ki so opredeljeni v njihovih nacionalnih strategijah vključevanja Romov; poziva Svet, naj podpre in sprejme predloge Komisije in Parlamenta glede naslednjega večletnega finančnega okvira, zlasti tiste, v skladu s katerimi bi lahko Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj bolje prispevala k socialnemu vključevanju Romov z razširitvijo nabora predhodnih pogojenosti, tako da se vključita oblikovanje nacionalnih strategij in pregled ozemeljske koncentracije revščine;

| 73. | poudarja, da je zadnja širitev prinesla še več držav članic, ki jih zaznamuje kulturna in jezikovna raznolikost, ter da bodo tudi prihodnje širitve prinesle prav to; zato meni, da mora EU še posebej skrbeti za varstvo pravic manjšin; poziva Komisijo, naj okrepi napore za vključitev novih držav pristopnic v svoja prizadevanja za socialno vključenost Romov, naj uporabi instrument za predpristopno pomoč in naj nove države pristopnice spodbuja v ta namen v okviru mehanizma stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je zadnja širitev prinesla še več držav članic, ki jih zaznamuje kulturna in jezikovna raznolikost, ter da bodo tudi prihodnje širitve prinesle prav to; zato meni, da mora EU še posebej skrbeti za varstvo pravic manjšin; poziva Komisijo, naj okrepi napore za vključitev novih držav pristopnic v svoja prizadevanja za socialno vključenost Romov, naj uporabi instrument za predpristopno pomoč in naj nove države pristopnice spodbuja v ta namen v okviru mehanizma stabilizacijsko-pridružitvenega procesa;

| 74. | je zaskrbljen zaradi vse večje prisotnosti sovražnega govora in stigmatizacije manjšin in drugih skupin ljudi ter zaradi vse večjega vpliva teh pojavov v medijih in številnih političnih gibanjih in strankah, kar se odraža na visoki politični ravni in v omejujoči zakonodaji; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje dejanske enakosti med ljudmi v gospodarskem, družbenem, političnem in kulturnem življenju, pri čemer naj ustrezno upoštevajo posebne okoliščine pripadnikov teh manjšinskih skupnosti; opozarja na nedoslednost politike do narodnih manjšin, in čeprav je varstvo manjšin del köbenhavnskih meril, v politiki Skupnosti ni standarda glede pravic manjšin; poudarja, da so pravice manjšin sestavni del osnovnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

74.

je zaskrbljen zaradi vse večje prisotnosti sovražnega govora in stigmatizacije manjšin in drugih skupin ljudi ter zaradi vse večjega vpliva teh pojavov v medijih in številnih političnih gibanjih in strankah, kar se odraža na visoki politični ravni in v omejujoči zakonodaji; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje dejanske enakosti med ljudmi v gospodarskem, družbenem, političnem in kulturnem življenju, pri čemer naj ustrezno upoštevajo posebne okoliščine pripadnikov teh manjšinskih skupnosti; opozarja na nedoslednost politike do narodnih manjšin, in čeprav je varstvo manjšin del köbenhavnskih meril, v politiki Skupnosti ni standarda glede pravic manjšin; poudarja, da so pravice manjšin sestavni del osnovnih človekovih pravic;

| 75. | meni, da ne obstaja ena sama rešitev za izboljšanje razmer narodnih manjšin v vseh državah članicah, bi pa bilo treba oblikovati neke skupne in minimalne cilje za javne organe v EU, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih pravnih standardov in obstoječih dobrih praks; poziva Komisijo, naj določi standard politik za varstvo narodnih manjšin; |
| --- | --- |

75.

meni, da ne obstaja ena sama rešitev za izboljšanje razmer narodnih manjšin v vseh državah članicah, bi pa bilo treba oblikovati neke skupne in minimalne cilje za javne organe v EU, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih pravnih standardov in obstoječih dobrih praks; poziva Komisijo, naj določi standard politik za varstvo narodnih manjšin;

| 76. | meni, da tradicionalne skupnosti narodnih manjšin predstavljajo poseben prispevek k evropski kulturi, da bi morale biti javne politike zato bolj osredotočene na njihovo varstvo ter da se mora Unija ustrezneje odzvati na te potrebe; |
| --- | --- |

76.

meni, da tradicionalne skupnosti narodnih manjšin predstavljajo poseben prispevek k evropski kulturi, da bi morale biti javne politike zato bolj osredotočene na njihovo varstvo ter da se mora Unija ustrezneje odzvati na te potrebe;

| 77. | predlaga, naj se spodbujata krepitev zaupanja med skupnostmi in soobstoj skupnosti, ki tradicionalno živijo druga ob drugi, s poučevanjem in učenjem o identiteti drugega, regionalnih identitetah, učenjem in poučevanjem jezikov ter poučevanjem in učenjem o zgodovini, dediščini in kulturi drugega, da bi lahko bolje razumeli in spoštovali raznolikost; |
| --- | --- |

77.

predlaga, naj se spodbujata krepitev zaupanja med skupnostmi in soobstoj skupnosti, ki tradicionalno živijo druga ob drugi, s poučevanjem in učenjem o identiteti drugega, regionalnih identitetah, učenjem in poučevanjem jezikov ter poučevanjem in učenjem o zgodovini, dediščini in kulturi drugega, da bi lahko bolje razumeli in spoštovali raznolikost;

| 78. | meni, da je učinkovito sodelovanje v procesu odločanja na podlagi načel subsidiarnosti in samoupravljanja eden od najučinkovitejših načinov za soočanje s težavami narodnih manjšin, ob upoštevanju najboljših praks, ki že obstajajo v Uniji; |
| --- | --- |

78.

meni, da je učinkovito sodelovanje v procesu odločanja na podlagi načel subsidiarnosti in samoupravljanja eden od najučinkovitejših načinov za soočanje s težavami narodnih manjšin, ob upoštevanju najboljših praks, ki že obstajajo v Uniji;

Enake možnosti

| 79. | obžaluje, da imajo pobude EU in nacionalne pobude omejen učinek na področju neenakosti med moškimi in ženskami, zlasti z vidika zaposlovanja; poziva države članice, naj opredelijo posebne cilje in strategije na področju zaposlovanja v okviru nacionalnih programov reform in akcijskih načrtov za enakost spolov, da bi zagotovile enake možnosti žensk in moških za vstop na trg dela in obstanek na njem; meni, da bi morali ti cilji, če naj se odpravijo ustaljene razlike med plačami in pokojninami med spoloma, zadevati vztrajno koncentracijo žensk na delovnih mestih s krajšim delovnim časom oziroma nizkim plačilom in v negotovih zaposlitvah; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za boljše usklajevanje družinskega in poklicnega življenja za ženske vseh generacij, vključno z zagotovitvijo kakovostnih vzgojno-izobraževalnih zmogljivosti za otroke in druge vzdrževane osebe; |
| --- | --- |

79.

obžaluje, da imajo pobude EU in nacionalne pobude omejen učinek na področju neenakosti med moškimi in ženskami, zlasti z vidika zaposlovanja; poziva države članice, naj opredelijo posebne cilje in strategije na področju zaposlovanja v okviru nacionalnih programov reform in akcijskih načrtov za enakost spolov, da bi zagotovile enake možnosti žensk in moških za vstop na trg dela in obstanek na njem; meni, da bi morali ti cilji, če naj se odpravijo ustaljene razlike med plačami in pokojninami med spoloma, zadevati vztrajno koncentracijo žensk na delovnih mestih s krajšim delovnim časom oziroma nizkim plačilom in v negotovih zaposlitvah; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za boljše usklajevanje družinskega in poklicnega življenja za ženske vseh generacij, vključno z zagotovitvijo kakovostnih vzgojno-izobraževalnih zmogljivosti za otroke in druge vzdrževane osebe;

| 80. | meni, da premajhna zastopanost žensk v političnem odločanju spodkopava temeljne pravice in demokracijo; pozdravlja pozitivne ukrepe v Franciji, Španiji, Belgiji, Sloveniji, na Portugalskem in Poljskem, kot so zakonsko predpisani sistemi enakosti in kvote po spolu, saj gre za ključne primere dobre prakse, ter poziva države članice, v katerih so ženske v političnem življenju še posebej slabo zastopane, naj razmislijo o uvedbi pravno zavezujočih ukrepov; |
| --- | --- |

80.

meni, da premajhna zastopanost žensk v političnem odločanju spodkopava temeljne pravice in demokracijo; pozdravlja pozitivne ukrepe v Franciji, Španiji, Belgiji, Sloveniji, na Portugalskem in Poljskem, kot so zakonsko predpisani sistemi enakosti in kvote po spolu, saj gre za ključne primere dobre prakse, ter poziva države članice, v katerih so ženske v političnem življenju še posebej slabo zastopane, naj razmislijo o uvedbi pravno zavezujočih ukrepov;

| 81. | opozarja, da so ženske kljub veljavni zakonodaji o boju proti diskriminaciji še naprej diskriminirane na različnih področjih vsakdanjega življenja, in je globoko razočaran, ker so se po skoraj 40 letih zakonodajnih ukrepov razlike v plačilu med spoloma komajda kaj zmanjšale; |
| --- | --- |

81.

opozarja, da so ženske kljub veljavni zakonodaji o boju proti diskriminaciji še naprej diskriminirane na različnih področjih vsakdanjega življenja, in je globoko razočaran, ker so se po skoraj 40 letih zakonodajnih ukrepov razlike v plačilu med spoloma komajda kaj zmanjšale;

| 82. | meni, da je nasilje nad ženskami najpogostejša kršitev človekovih pravic deklet in žensk po vsem svetu in tudi v EU; poziva Komisijo, naj določi leto 2015 kot evropsko leto konca nasilja nad ženskami ter razvije s tem povezano vseevropsko strategijo za odpravo nasilja nad ženskami, kot jo je napovedal Svet v sklepih marca 2010 in ki bi zajemala pravno zavezujoče instrumente, ukrepe za povečevanje ozaveščenosti, zbiranje podatkov in financiranje nevladnih organizacij žensk; |
| --- | --- |

82.

meni, da je nasilje nad ženskami najpogostejša kršitev človekovih pravic deklet in žensk po vsem svetu in tudi v EU; poziva Komisijo, naj določi leto 2015 kot evropsko leto konca nasilja nad ženskami ter razvije s tem povezano vseevropsko strategijo za odpravo nasilja nad ženskami, kot jo je napovedal Svet v sklepih marca 2010 in ki bi zajemala pravno zavezujoče instrumente, ukrepe za povečevanje ozaveščenosti, zbiranje podatkov in financiranje nevladnih organizacij žensk;

| 83. | znova poudarja svoje stališče o pravicah na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, izraženo v resolucijah z dne 10. februarja 2010 (10), 8. marca 2011 (11) in 13. marca 2012 (12) o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2009, 2010 in 2011; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih omejitev dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja v nekaterih državah članicah, zlasti varnega in zakonitega splava in spolne vzgoje, ter zmanjšanja sredstev za načrtovanje družine; |
| --- | --- |

83.

znova poudarja svoje stališče o pravicah na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, izraženo v resolucijah z dne 10. februarja 2010 (10), 8. marca 2011 (11) in 13. marca 2012 (12) o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2009, 2010 in 2011; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih omejitev dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja v nekaterih državah članicah, zlasti varnega in zakonitega splava in spolne vzgoje, ter zmanjšanja sredstev za načrtovanje družine;

| 84. | poziva institucije EU, naj razmislijo o izvajanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk v pravnem okviru EU; |
| --- | --- |

84.

poziva institucije EU, naj razmislijo o izvajanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk v pravnem okviru EU;

| 85. | poziva EU, naj odpravi politike, ki ustvarjajo odvisnost med družinskimi člani v okviru združitve družine, ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj priseljenkam izdajo nevezano dovoljenje za prebivanje, zlasti v primerih nasilja v družini; |
| --- | --- |

85.

poziva EU, naj odpravi politike, ki ustvarjajo odvisnost med družinskimi člani v okviru združitve družine, ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj priseljenkam izdajo nevezano dovoljenje za prebivanje, zlasti v primerih nasilja v družini;

| 86. | poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za uresničitev ciljev Evropskega pakta za enakost spolov 2011–2020 in sprejmejo ukrepe, da bi odpravile razliko v plačilu med spoloma, poklicno segregacijo in vse oblike nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

86.

poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za uresničitev ciljev Evropskega pakta za enakost spolov 2011–2020 in sprejmejo ukrepe, da bi odpravile razliko v plačilu med spoloma, poklicno segregacijo in vse oblike nasilja nad ženskami;

| 87. | poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za zaščito nosečih delavk in žensk na porodniškem dopustu; |
| --- | --- |

87.

poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za zaščito nosečih delavk in žensk na porodniškem dopustu;

| 88. | poziva države članice, naj se soočijo s problemom nasilja nad ženskami, nasilja v družini in spolnega izkoriščanja v vseh oblikah ter se borijo proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

88.

poziva države članice, naj se soočijo s problemom nasilja nad ženskami, nasilja v družini in spolnega izkoriščanja v vseh oblikah ter se borijo proti trgovini z ljudmi;

| 89. | poziva države članice, naj zagotovijo, da nacionalni akcijski načrti zadevajo večvrstno diskriminacijo in ščitijo pripadnice etničnih manjšin in priseljenke; |
| --- | --- |

89.

poziva države članice, naj zagotovijo, da nacionalni akcijski načrti zadevajo večvrstno diskriminacijo in ščitijo pripadnice etničnih manjšin in priseljenke;

Spolna usmerjenost in spolna identiteta

| 90. | poziva Komisijo, naj predlaga preoblikovanje okvirnega sklepa Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, da bo vključeval še druge oblike kaznivih dejanj zaradi sovraštva, tudi zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnega izražanja; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj predlaga preoblikovanje okvirnega sklepa Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, da bo vključeval še druge oblike kaznivih dejanj zaradi sovraštva, tudi zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnega izražanja;

| 91. | poziva države članice, naj sprejmejo nacionalni zakonodajni okvir za obravnavanje diskriminacije, s katero se soočajo pripadniki LGBT ter istospolni pari zaradi svoje spolne usmerjenosti ali spolne identitete, ter jih poziva, naj zagotovijo učinkovito izvajanje sedanjega pravnega okvira EU in sodne prakse Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

91.

poziva države članice, naj sprejmejo nacionalni zakonodajni okvir za obravnavanje diskriminacije, s katero se soočajo pripadniki LGBT ter istospolni pari zaradi svoje spolne usmerjenosti ali spolne identitete, ter jih poziva, naj zagotovijo učinkovito izvajanje sedanjega pravnega okvira EU in sodne prakse Sodišča Evropske unije;

| 92. | poziva države članice, naj evidentirajo in raziščejo kazniva dejanja iz sovraštva do gejev, lezbijk, biseksualcev in transseksualcev (LGBT) ter sprejmejo kazensko zakonodajo, ki prepoveduje podžiganje sovraštva zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

92.

poziva države članice, naj evidentirajo in raziščejo kazniva dejanja iz sovraštva do gejev, lezbijk, biseksualcev in transseksualcev (LGBT) ter sprejmejo kazensko zakonodajo, ki prepoveduje podžiganje sovraštva zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| 93. | pozdravlja predloge Komisije (13) o sodni pristojnosti in veljavni zakonodaji glede premoženjskih razmerij v zakonskih zvezah in registriranih partnerskih skupnostih; vendar meni, da izbira dveh različnih instrumentov in ločenih pristopov za registrirane partnerske skupnosti in zakonske zveze ni upravičena; meni, da bi morali v obeh primerih veljati ista sodna pristojnost in zakonodaja; |
| --- | --- |

93.

pozdravlja predloge Komisije (13) o sodni pristojnosti in veljavni zakonodaji glede premoženjskih razmerij v zakonskih zvezah in registriranih partnerskih skupnostih; vendar meni, da izbira dveh različnih instrumentov in ločenih pristopov za registrirane partnerske skupnosti in zakonske zveze ni upravičena; meni, da bi morali v obeh primerih veljati ista sodna pristojnost in zakonodaja;

| 94. | poziva države članice, ki so sprejele zakonodajo s področja istospolnih partnerstev, naj priznajo določbe s podobnim učinkom, ki so jih sprejele druge države članice; opozarja, da morajo države članice v celoti izvajati Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, tudi za istospolne pare in njihove otroke; pozdravlja dejstvo, da vse več držav članic uvaja in/ali prilagaja zakonodajo glede sobivanja, partnerskih skupnosti in zakonskih zvez, da bi odpravile diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, s katero se soočajo istospolni pari in njihovi otroci, ter poziva druge države članice, naj sprejmejo podobno zakonodajo; |
| --- | --- |

94.

poziva države članice, ki so sprejele zakonodajo s področja istospolnih partnerstev, naj priznajo določbe s podobnim učinkom, ki so jih sprejele druge države članice; opozarja, da morajo države članice v celoti izvajati Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, tudi za istospolne pare in njihove otroke; pozdravlja dejstvo, da vse več držav članic uvaja in/ali prilagaja zakonodajo glede sobivanja, partnerskih skupnosti in zakonskih zvez, da bi odpravile diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, s katero se soočajo istospolni pari in njihovi otroci, ter poziva druge države članice, naj sprejmejo podobno zakonodajo;

| 95. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za celovito medsebojno priznavanje učinkov vseh listin o osebnem stanju po vsej EU, vključno s pravnim priznavanjem spola, zakonskimi zvezami in registriranimi partnerskimi skupnostmi, da se zmanjšajo diskriminatorne pravne in upravne ovire za državljane, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za celovito medsebojno priznavanje učinkov vseh listin o osebnem stanju po vsej EU, vključno s pravnim priznavanjem spola, zakonskimi zvezami in registriranimi partnerskimi skupnostmi, da se zmanjšajo diskriminatorne pravne in upravne ovire za državljane, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja;

| 96. | poziva Komisijo in Svet, naj odločneje ukrepata zoper homofobijo, nasilje in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, tudi s pozivanjem županov in policistov v državah članicah k varovanju svobode izražanja in demonstracij na paradah ponosa LGBT; poziva Komisijo, naj uporabi izsledke tekoče raziskave Agencije za temeljne pravice in končno ukrepa na podlagi večkratnih pozivov Evropskega parlamenta in nevladnih organizacij ter čim prej pripravi načrt EU za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, da bo sprejet do leta 2014; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo in Svet, naj odločneje ukrepata zoper homofobijo, nasilje in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, tudi s pozivanjem županov in policistov v državah članicah k varovanju svobode izražanja in demonstracij na paradah ponosa LGBT; poziva Komisijo, naj uporabi izsledke tekoče raziskave Agencije za temeljne pravice in končno ukrepa na podlagi večkratnih pozivov Evropskega parlamenta in nevladnih organizacij ter čim prej pripravi načrt EU za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, da bo sprejet do leta 2014;

| 97. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito zaščito udeležencev javnih dogodkov LGBT, vključno s paradami ponosa, in naj omogočijo zakonito izvedbo teh dogodkov; |
| --- | --- |

97.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito zaščito udeležencev javnih dogodkov LGBT, vključno s paradami ponosa, in naj omogočijo zakonito izvedbo teh dogodkov;

| 98. | obžaluje dejstvo, da so transseksualci v več državah članicah še vedno obravnavani kot duševno moteni; poziva države članice, naj uvedejo ali pregledajo zakonske postopke priznavanja spola po vzoru Argentine in pregledajo pogoje (vključno s prisilno sterilizacijo), ki veljajo za pravno priznavanje spola; poziva Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umaknejo s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter naj v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovita ponovno nepatološko klasifikacijo; |
| --- | --- |

98.

obžaluje dejstvo, da so transseksualci v več državah članicah še vedno obravnavani kot duševno moteni; poziva države članice, naj uvedejo ali pregledajo zakonske postopke priznavanja spola po vzoru Argentine in pregledajo pogoje (vključno s prisilno sterilizacijo), ki veljajo za pravno priznavanje spola; poziva Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umaknejo s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter naj v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovita ponovno nepatološko klasifikacijo;

| 99. | pozdravlja uvedbo novega nabora pravil o azilu v direktivo o minimalnih pogojih za priznanje pravice do azila, ki vključuje spolno identiteto kot razlog za preganjanje; vztraja, da mora azilni sveženj ostati dosleden in vključiti spolno usmerjenost in spolno identiteto v direktivo o azilnem postopku; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja uvedbo novega nabora pravil o azilu v direktivo o minimalnih pogojih za priznanje pravice do azila, ki vključuje spolno identiteto kot razlog za preganjanje; vztraja, da mora azilni sveženj ostati dosleden in vključiti spolno usmerjenost in spolno identiteto v direktivo o azilnem postopku;

| 100. | poziva države članice, naj zagotovijo dostop do zaposlitve ter blaga in storitev brez diskriminacije na podlagi spolne identitete, kot določa pravo EU (14); |
| --- | --- |

100.

poziva države članice, naj zagotovijo dostop do zaposlitve ter blaga in storitev brez diskriminacije na podlagi spolne identitete, kot določa pravo EU (14);

| 101. | pozdravlja uvedbo raziskave Agencije za temeljne pravice, v kateri bodo zbrani primerljivi podatki o izkušnjah lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Evropski uniji in na Hrvaškem; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja uvedbo raziskave Agencije za temeljne pravice, v kateri bodo zbrani primerljivi podatki o izkušnjah lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Evropski uniji in na Hrvaškem;

| 102. | poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo Sveta 2003/86/ES o pravici do združitve družine brez diskriminacije na podlagi spola ali spolne usmeritve; opozarja, da istospolni pari v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spadajo na področje družinskega življenja (15); |
| --- | --- |

102.

poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo Sveta 2003/86/ES o pravici do združitve družine brez diskriminacije na podlagi spola ali spolne usmeritve; opozarja, da istospolni pari v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spadajo na področje družinskega življenja (15);

| 103. | meni, da bodo pravice pripadnikov LGBT zaščitene z večjo gotovostjo, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, denimo sobivanja, registrirane partnerske skupnosti ali poroke; pozdravlja dejstvo, da te možnosti sedaj priznava 16 držav članic, in k temu poziva še druge države članice; |
| --- | --- |

103.

meni, da bodo pravice pripadnikov LGBT zaščitene z večjo gotovostjo, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, denimo sobivanja, registrirane partnerske skupnosti ali poroke; pozdravlja dejstvo, da te možnosti sedaj priznava 16 držav članic, in k temu poziva še druge države članice;

Mladi, starejši in invalidne osebe

| 104. | poziva države članice, naj ukrepajo proti diskriminaciji pri zaposlovanju zaradi starosti, skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije o zaposlovanju in odpuščanju starejših delavcev; |
| --- | --- |

104.

poziva države članice, naj ukrepajo proti diskriminaciji pri zaposlovanju zaradi starosti, skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije o zaposlovanju in odpuščanju starejših delavcev;

| 105. | poziva države članice, naj zagotovijo vključevanje mlajših delavcev na trg dela, zlasti tistih, ki jih je prizadela gospodarska kriza, tudi z organiziranjem in zagotavljanjem usposabljanja za socialni napredek mladih; |
| --- | --- |

105.

poziva države članice, naj zagotovijo vključevanje mlajših delavcev na trg dela, zlasti tistih, ki jih je prizadela gospodarska kriza, tudi z organiziranjem in zagotavljanjem usposabljanja za socialni napredek mladih;

| 106. | obžaluje dejstvo, da so mladi v nekaterih državah članicah še vedno kazensko preganjani in obsojeni na zaporno kazen, ker pravica do ugovora vesti proti služenju vojaškega roka še vedno ni ustrezno priznana, in poziva države članice, naj odpravijo preganjanje in diskriminacijo tistih, ki izrazijo ugovor vesti; |
| --- | --- |

106.

obžaluje dejstvo, da so mladi v nekaterih državah članicah še vedno kazensko preganjani in obsojeni na zaporno kazen, ker pravica do ugovora vesti proti služenju vojaškega roka še vedno ni ustrezno priznana, in poziva države članice, naj odpravijo preganjanje in diskriminacijo tistih, ki izrazijo ugovor vesti;

| 107. | pozdravlja odločitev, da se leto 2012 razglasi za evropsko leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti; poziva države članice, naj priznajo in spoštujejo pravice starejših ljudi ter jim omogočijo dostojanstveno in kakovostno življenje z zagotavljanjem ustreznih socialnih storitev, vseživljenjskega učenja in drugih programov za njihovo socialno in kulturno vključevanje; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorab starejših in vseh vrst nasilja nad njimi ter naj spodbujajo njihovo neodvisnost s podporo pri prenavljanju in dostopnosti stanovanj; opozarja, da starejše ženske zaradi razlik v plačilu med spoloma in pozneje zaradi razlik v pokojninah pogosteje živijo pod pragom revščine; poudarja, da aktivni moški in ženske, starejši od 65 let, ki to želijo, lahko v celoti in na različne načine prispevajo k vsakdanjemu življenju družbe; |
| --- | --- |

107.

pozdravlja odločitev, da se leto 2012 razglasi za evropsko leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti; poziva države članice, naj priznajo in spoštujejo pravice starejših ljudi ter jim omogočijo dostojanstveno in kakovostno življenje z zagotavljanjem ustreznih socialnih storitev, vseživljenjskega učenja in drugih programov za njihovo socialno in kulturno vključevanje; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorab starejših in vseh vrst nasilja nad njimi ter naj spodbujajo njihovo neodvisnost s podporo pri prenavljanju in dostopnosti stanovanj; opozarja, da starejše ženske zaradi razlik v plačilu med spoloma in pozneje zaradi razlik v pokojninah pogosteje živijo pod pragom revščine; poudarja, da aktivni moški in ženske, starejši od 65 let, ki to želijo, lahko v celoti in na različne načine prispevajo k vsakdanjemu življenju družbe;

| 108. | poziva k spoštovanju dostojanstva ljudi ob smrti, zlasti z zagotavljanjem, da se odločitve v oporokah v času življenja priznajo in upoštevajo; |
| --- | --- |

108.

poziva k spoštovanju dostojanstva ljudi ob smrti, zlasti z zagotavljanjem, da se odločitve v oporokah v času življenja priznajo in upoštevajo;

| 109. | poziva države članice, naj se borijo proti diskriminaciji invalidov, zlasti kar zadeva vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

109.

poziva države članice, naj se borijo proti diskriminaciji invalidov, zlasti kar zadeva vključevanje na trg dela;

| 110. | poziva EU in države članice, naj z uporabo obstoječih skladov EU zagotovijo boljši dostop invalidov, vključno z osebami s psihosocialnimi motnjami, do zaposlitve in usposabljanja; |
| --- | --- |

110.

poziva EU in države članice, naj z uporabo obstoječih skladov EU zagotovijo boljši dostop invalidov, vključno z osebami s psihosocialnimi motnjami, do zaposlitve in usposabljanja;

| 111. | poziva vse države članice, naj ratificirajo Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirni protokol h konvenciji ter naj zagotovijo, da bodo vsi nacionalni akcijski načrti skladni z Evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 in bodo prispevali k večji dostopnosti, zaposlenosti, vključujočemu izobraževanju in usposabljanju ter k samostojnemu življenju invalidov; |
| --- | --- |

111.

poziva vse države članice, naj ratificirajo Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirni protokol h konvenciji ter naj zagotovijo, da bodo vsi nacionalni akcijski načrti skladni z Evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 in bodo prispevali k večji dostopnosti, zaposlenosti, vključujočemu izobraževanju in usposabljanju ter k samostojnemu življenju invalidov;

| 112. | poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj v sodelovanju z Agencijo za temeljne pravice izvede raziskavo in oblikuje smernice v zvezi s specifičnim položajem invalidnih žensk in deklic na evropski in nacionalni ravni; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti praksam prisilne sterilizacije in splavov, ki lahko vodijo v mučenje ali nečloveško ali poniževalno ravnanje ter bi jih bilo treba zato kazensko preganjati in kaznovati; |
| --- | --- |

112.

poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj v sodelovanju z Agencijo za temeljne pravice izvede raziskavo in oblikuje smernice v zvezi s specifičnim položajem invalidnih žensk in deklic na evropski in nacionalni ravni; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti praksam prisilne sterilizacije in splavov, ki lahko vodijo v mučenje ali nečloveško ali poniževalno ravnanje ter bi jih bilo treba zato kazensko preganjati in kaznovati;

| 113. | poziva k inovativni rešitvi v zvezi z dostopnostjo informacijsko-komunikacijske tehnologije za gluhe in naglušne državljane v okviru institucij in konferenc EU na podlagi resolucij Parlamenta z dne 17. junija 1988 o znakovnih jezikih za gluhe (16), z dne 18. novembra 1998 o znakovnih jezikih (17) in z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (18), v skladu s členi 2, 21, 24 in 30 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

113.

poziva k inovativni rešitvi v zvezi z dostopnostjo informacijsko-komunikacijske tehnologije za gluhe in naglušne državljane v okviru institucij in konferenc EU na podlagi resolucij Parlamenta z dne 17. junija 1988 o znakovnih jezikih za gluhe (16), z dne 18. novembra 1998 o znakovnih jezikih (17) in z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (18), v skladu s členi 2, 21, 24 in 30 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov;

| 114. | poziva države članice, naj financirajo organizacije, ki zagotavljajo podporo za ustvarjanje pogojev za samostojno življenje invalidov in programe deinstitucionalizacije; |
| --- | --- |

114.

poziva države članice, naj financirajo organizacije, ki zagotavljajo podporo za ustvarjanje pogojev za samostojno življenje invalidov in programe deinstitucionalizacije;

| 115. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se finančna sredstva EU za notranje in zunanje delovanje ne porabijo za ustvarjanje ovir ali diskriminacijo invalidov, in naj pri sprejemanju novih programov financiranja uvedejo ustrezne ukrepe, da to preprečijo; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se finančna sredstva EU za notranje in zunanje delovanje ne porabijo za ustvarjanje ovir ali diskriminacijo invalidov, in naj pri sprejemanju novih programov financiranja uvedejo ustrezne ukrepe, da to preprečijo;

| 116. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se finančna sredstva EU ne namenjajo za obnovo obstoječih ali gradnjo novih ustanov za invalide, temveč raje za lažje življenje v skupnosti, v skladu s členoma 5 in 19 Konvencije o pravicah invalidov ter členoma 21 in 26 Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

116.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se finančna sredstva EU ne namenjajo za obnovo obstoječih ali gradnjo novih ustanov za invalide, temveč raje za lažje življenje v skupnosti, v skladu s členoma 5 in 19 Konvencije o pravicah invalidov ter členoma 21 in 26 Listine o temeljnih pravicah;

| 117. | poudarja, da je treba invalide bolje vključiti v politično življenje v okviru volitev, da bi bolje zadovoljili njihove potrebe; |
| --- | --- |

117.

poudarja, da je treba invalide bolje vključiti v politično življenje v okviru volitev, da bi bolje zadovoljili njihove potrebe;

Varstvo podatkov

| 118. | ponovno poudarja, da sta pravica do samoodločbe na področju varstva osebnih podatkov in pravica do zasebnosti temeljna elementa osebnosti, človekovega dostojanstva in svobode vsakega posameznika; |
| --- | --- |

118.

ponovno poudarja, da sta pravica do samoodločbe na področju varstva osebnih podatkov in pravica do zasebnosti temeljna elementa osebnosti, človekovega dostojanstva in svobode vsakega posameznika;

| 119. | poudarja, da bi reforma ureditve EU za varstvo osebnih podatkov morala prispevati k večji preglednosti in ozaveščenosti v zvezi s pravicami do varstva osebnih podatkov ter poskrbeti za večjo učinkovitost pravnih sredstev in sankcij, pristojnim organom za varstvo podatkov pa omogočiti, da lahko naložijo globe kršiteljem zakonodaje EU na področju varstva podatkov; poziva Svet, naj oblikuje celovit okvir varstva podatkov z enotno in visoko ravnjo harmonizacije na podlagi Direktive 95/46/ES; opozarja, da se je treba izogniti izjemam in odstopanjem od načel, ki urejajo varstvo osebnih podatkov, zlasti načela omejitve namena, in prenosu podatkov v tretje države; poudarja, da je ključnega pomena, da celoviti standardi varstva podatkov, ki so predvideni na področju kazenskega pregona, zajemajo tudi obdelavo podatkov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

119.

poudarja, da bi reforma ureditve EU za varstvo osebnih podatkov morala prispevati k večji preglednosti in ozaveščenosti v zvezi s pravicami do varstva osebnih podatkov ter poskrbeti za večjo učinkovitost pravnih sredstev in sankcij, pristojnim organom za varstvo podatkov pa omogočiti, da lahko naložijo globe kršiteljem zakonodaje EU na področju varstva podatkov; poziva Svet, naj oblikuje celovit okvir varstva podatkov z enotno in visoko ravnjo harmonizacije na podlagi Direktive 95/46/ES; opozarja, da se je treba izogniti izjemam in odstopanjem od načel, ki urejajo varstvo osebnih podatkov, zlasti načela omejitve namena, in prenosu podatkov v tretje države; poudarja, da je ključnega pomena, da celoviti standardi varstva podatkov, ki so predvideni na področju kazenskega pregona, zajemajo tudi obdelavo podatkov na nacionalni ravni;

| 120. | je zaskrbljen zaradi obstoječih trendov spodkopavanja neodvisnosti organov za varstvo podatkov in pozdravlja previdnost Komisije; poziva države članice, naj delujejo v skladu z obstoječimi določbami in ustrezno sodno prakso; |
| --- | --- |

120.

je zaskrbljen zaradi obstoječih trendov spodkopavanja neodvisnosti organov za varstvo podatkov in pozdravlja previdnost Komisije; poziva države članice, naj delujejo v skladu z obstoječimi določbami in ustrezno sodno prakso;

| 121. | je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti direktive o hrambi podatkov, ki so jih izpostavili Komisija v svojem poročilu, evropski nadzornik za varstvo podatkov ter več nacionalnih parlamentov in ustavnih sodišč posameznih držav članic, ki so jo razglasili za protiustavno; poudarja, da je treba pregledati direktivo o hrambi podatkov ali vsaj raziskati alternative za hrambi podatkov, kot so pospešeno shranjevanje podatkov in usmerjeno zbiranje prometnih podatkov; |
| --- | --- |

121.

je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti direktive o hrambi podatkov, ki so jih izpostavili Komisija v svojem poročilu, evropski nadzornik za varstvo podatkov ter več nacionalnih parlamentov in ustavnih sodišč posameznih držav članic, ki so jo razglasili za protiustavno; poudarja, da je treba pregledati direktivo o hrambi podatkov ali vsaj raziskati alternative za hrambi podatkov, kot so pospešeno shranjevanje podatkov in usmerjeno zbiranje prometnih podatkov;

| 122. | je zaskrbljen, ker ni napredka v pogajanjih o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado glede prenosa in uporabe podatkov iz evidence imen letalskih potnikov za preprečevanje terorizma in drugih hujših oblik mednarodnega kriminala ter boj proti njim; poudarja, da sporazum iz leta 2005 zaradi prenehanja veljavnosti odločbe o ustreznosti v septembru 2009 ne velja več in se prenos teh podatkov od tega dne dalje opravlja na podlagi enostranskih zavez Kanade državam članicam; |
| --- | --- |

122.

je zaskrbljen, ker ni napredka v pogajanjih o sporazumu med Evropsko unijo in Kanado glede prenosa in uporabe podatkov iz evidence imen letalskih potnikov za preprečevanje terorizma in drugih hujših oblik mednarodnega kriminala ter boj proti njim; poudarja, da sporazum iz leta 2005 zaradi prenehanja veljavnosti odločbe o ustreznosti v septembru 2009 ne velja več in se prenos teh podatkov od tega dne dalje opravlja na podlagi enostranskih zavez Kanade državam članicam;

| 123. | pozdravlja dejstvo, da se v okviru sporazuma o podatkih PNR med EU in Avstralijo podatki zbirajo samo za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona terorističnih dejanj ali hujšega mednarodnega kriminala ter da so zagotovljeni učinkovito pravno varstvo in zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

123.

pozdravlja dejstvo, da se v okviru sporazuma o podatkih PNR med EU in Avstralijo podatki zbirajo samo za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona terorističnih dejanj ali hujšega mednarodnega kriminala ter da so zagotovljeni učinkovito pravno varstvo in zaščitni ukrepi;

| 124. | obžaluje, da v sporazumu o podatkih PNR med EU in ZDA niso izrecno opredeljeni nameni zbiranja podatkov PNR in da zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom podatkov v sporazumu niso v celoti v skladu s standardi EU; poudarja, da Komisija ni raziskala manj vsiljivih alternativ analizi podatkov PNR, kot jih ponujata uporaba naprednih podatkov o potnikih ali omejitev uporabe podatkov PNR na primere, v katerih že obstajata sled ali začetni sum; |
| --- | --- |

124.

obžaluje, da v sporazumu o podatkih PNR med EU in ZDA niso izrecno opredeljeni nameni zbiranja podatkov PNR in da zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom podatkov v sporazumu niso v celoti v skladu s standardi EU; poudarja, da Komisija ni raziskala manj vsiljivih alternativ analizi podatkov PNR, kot jih ponujata uporaba naprednih podatkov o potnikih ali omejitev uporabe podatkov PNR na primere, v katerih že obstajata sled ali začetni sum;

| 125. | je zaskrbljen, da se sporazum TFTP med EU in ZDA morda ni izvajal v skladu z določbami sporazuma; poudarja, da prvi in drugi pregled, ki ju je izvedel skupni nadzorni organ Europola, zbujata resne pomisleke o skladnosti sporazuma TFTP med EU in ZDA z načeli varstva podatkov; |
| --- | --- |

125.

je zaskrbljen, da se sporazum TFTP med EU in ZDA morda ni izvajal v skladu z določbami sporazuma; poudarja, da prvi in drugi pregled, ki ju je izvedel skupni nadzorni organ Europola, zbujata resne pomisleke o skladnosti sporazuma TFTP med EU in ZDA z načeli varstva podatkov;

| 126. | z zaskrbljenostjo poudarja, da prvi pregled, ki ga je izvedel skupni nadzorni organ Europola, zbuja resne pomisleke o skladnosti sporazuma TFTP med EU in ZDA z načeli varstva podatkov; |
| --- | --- |

126.

z zaskrbljenostjo poudarja, da prvi pregled, ki ga je izvedel skupni nadzorni organ Europola, zbuja resne pomisleke o skladnosti sporazuma TFTP med EU in ZDA z načeli varstva podatkov;

| 127. | poziva Komisijo, naj se odzove na pomisleke evropskega nadzornika za varstvo podatkov, delovne skupine za člen 29, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Agencije za temeljne pravice in več nacionalnih parlamentov glede predloga direktive o evropski evidenci imen letalskih potnikov (PNR) (19), tako da omeji področje uporabe na polete v tretje države in iz njih, na boj proti mednarodnemu terorizmu, omeji čas trajanja hrambe podatkov in seznam shranjenih podatkov ter zagotovi učinkovito ocenjevanje sistema; |
| --- | --- |

127.

poziva Komisijo, naj se odzove na pomisleke evropskega nadzornika za varstvo podatkov, delovne skupine za člen 29, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Agencije za temeljne pravice in več nacionalnih parlamentov glede predloga direktive o evropski evidenci imen letalskih potnikov (PNR) (19), tako da omeji področje uporabe na polete v tretje države in iz njih, na boj proti mednarodnemu terorizmu, omeji čas trajanja hrambe podatkov in seznam shranjenih podatkov ter zagotovi učinkovito ocenjevanje sistema;

| 128. | meni, da sporočilo Komisije o evropskem sistemu za sledenje financiranja terorizma ni ustrezna podlaga za pogajanja; poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog za pravni in tehnični okvir za pridobivanje podatkov na ozemlju EU, ki zagotavlja popolno skladnost z evropskimi standardi varstva podatkov; |
| --- | --- |

128.

meni, da sporočilo Komisije o evropskem sistemu za sledenje financiranja terorizma ni ustrezna podlaga za pogajanja; poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog za pravni in tehnični okvir za pridobivanje podatkov na ozemlju EU, ki zagotavlja popolno skladnost z evropskimi standardi varstva podatkov;

| 129. | poudarja, da bi moral biti evropski sistem sledenja financiranja terorizma (20) učinkovit in usmerjen sistem pridobivanja podatkov z jasno opredeljenimi pravicami do dostopa, da bi zagotovili čimprejšnje dokončanje trenutnih prenosov neprečiščenih podatkov v ZDA; |
| --- | --- |

129.

poudarja, da bi moral biti evropski sistem sledenja financiranja terorizma (20) učinkovit in usmerjen sistem pridobivanja podatkov z jasno opredeljenimi pravicami do dostopa, da bi zagotovili čimprejšnje dokončanje trenutnih prenosov neprečiščenih podatkov v ZDA;

| 130. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo ali pregledajo pravila o tekočinah in telesnih skenerjih, in poziva Komisijo, naj sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti tistim državam članicam, ki kršijo predpise EU o varstvu temeljnih pravic državljanov na tem področju; |
| --- | --- |

130.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo ali pregledajo pravila o tekočinah in telesnih skenerjih, in poziva Komisijo, naj sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti tistim državam članicam, ki kršijo predpise EU o varstvu temeljnih pravic državljanov na tem področju;

Migranti in begunci

| 131. | poziva države članice, naj uvedejo postopek za bolj usklajena pravila, ki urejajo področje prosilcev za azil, skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

131.

poziva države članice, naj uvedejo postopek za bolj usklajena pravila, ki urejajo področje prosilcev za azil, skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 132. | opozarja države članice, da morajo v celoti spoštovati Ženevsko konvencijo o beguncih in zlasti njen člen 33, ki prepoveduje vsakršno vračanje beguncev na njihove meje; |
| --- | --- |

132.

opozarja države članice, da morajo v celoti spoštovati Ženevsko konvencijo o beguncih in zlasti njen člen 33, ki prepoveduje vsakršno vračanje beguncev na njihove meje;

| 133. | odločno obsoja široko uporabo pripora v večini držav članic, da se olajša odstranitev priseljencev, vključno z mladostniki, in poziva države članice, naj v nacionalni zakonodaji uvedejo alternative priporu; |
| --- | --- |

133.

odločno obsoja široko uporabo pripora v večini držav članic, da se olajša odstranitev priseljencev, vključno z mladostniki, in poziva države članice, naj v nacionalni zakonodaji uvedejo alternative priporu;

| 134. | poziva države članice, naj reformirajo svoje azilne postopke, da bodo v skladu z zahtevami za zagotavljanje učinkovitega pravnega sredstva iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije, zlasti kar zadeva veljavne roke za pritožbo zoper odločitev in negativno odločitev ter določbe o pravici do bivanja v državi gostiteljici v pritožbenem postopku; |
| --- | --- |

134.

poziva države članice, naj reformirajo svoje azilne postopke, da bodo v skladu z zahtevami za zagotavljanje učinkovitega pravnega sredstva iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije, zlasti kar zadeva veljavne roke za pritožbo zoper odločitev in negativno odločitev ter določbe o pravici do bivanja v državi gostiteljici v pritožbenem postopku;

| 135. | ugotavlja, da obstajajo velike razlike pri prepoznavanju preganjanja na podlagi spola v azilnih postopkih v EU; poziva države članice, naj na podlagi smernic visokega komisarja Združenih narodov, povezanih s spolom, sprejmejo in izvajajo smernice glede spola za oblikovalce politik v prvi fazi in sodnike, Evropski urad za podporo azilu pa, naj razvije orodja za zagotavljanje enakosti med spoloma v skupnem evropskem azilnem sistemu; |
| --- | --- |

135.

ugotavlja, da obstajajo velike razlike pri prepoznavanju preganjanja na podlagi spola v azilnih postopkih v EU; poziva države članice, naj na podlagi smernic visokega komisarja Združenih narodov, povezanih s spolom, sprejmejo in izvajajo smernice glede spola za oblikovalce politik v prvi fazi in sodnike, Evropski urad za podporo azilu pa, naj razvije orodja za zagotavljanje enakosti med spoloma v skupnem evropskem azilnem sistemu;

| 136. | poziva države članice, naj se osredotočijo na učinkovite politike na področju zakonitih migracij in naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin; poudarja, da bi morali posebno pozornost posvetiti migrantkam, ki so še posebej ranljive; |
| --- | --- |

136.

poziva države članice, naj se osredotočijo na učinkovite politike na področju zakonitih migracij in naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin; poudarja, da bi morali posebno pozornost posvetiti migrantkam, ki so še posebej ranljive;

| 137. | opozarja na pomembnost direktive o sezonskih delavcih (21) za zmanjšanje nezakonitih delovnih pogojev in nevarnosti za izkoriščanje ter poziva k hitremu zaključku pogajanj; |
| --- | --- |

137.

opozarja na pomembnost direktive o sezonskih delavcih (21) za zmanjšanje nezakonitih delovnih pogojev in nevarnosti za izkoriščanje ter poziva k hitremu zaključku pogajanj;

| 138. | opozarja, da je dostop do zdravstvene oskrbe temeljna pravica, in zlasti poziva države članice, naj zagotovijo dostop do te pravice v praksi, tudi za nezakonite migrante, še posebej nosečnice in mladoletnike, s čimer bi rešili pomisleke Agencije za temeljne pravice, ki jih je izrazila v poročilu z dne 11. oktobra 2011; |
| --- | --- |

138.

opozarja, da je dostop do zdravstvene oskrbe temeljna pravica, in zlasti poziva države članice, naj zagotovijo dostop do te pravice v praksi, tudi za nezakonite migrante, še posebej nosečnice in mladoletnike, s čimer bi rešili pomisleke Agencije za temeljne pravice, ki jih je izrazila v poročilu z dne 11. oktobra 2011;

| 139. | pozdravlja strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 in delo koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi; opozarja, da sta Direktiva Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem državljanom tretjih držav, ki so žrtve množičnih posilstev, trgovine z ljudmi in drugih oblik spolne zlorabe žensk in otrok ali predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi, ter Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav koristna instrumenta za zaščito žrtev trgovanja in bi ju bilo treba v celoti izvajati; |
| --- | --- |

139.

pozdravlja strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 in delo koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi; opozarja, da sta Direktiva Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem državljanom tretjih držav, ki so žrtve množičnih posilstev, trgovine z ljudmi in drugih oblik spolne zlorabe žensk in otrok ali predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi, ter Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav koristna instrumenta za zaščito žrtev trgovanja in bi ju bilo treba v celoti izvajati;

| 140. | obžaluje počasen napredek pri sprejemanju skupnega evropskega azilnega sistema in dejstvo, da je pristop Unije osredotočen na nadzor migracij namesto na dostop do mednarodne zaščite, da bi zadovoljili potrebe upravičencev, ki jim je sistem namenjen; poziva Svet in države članice, naj zagotovijo, da bo skupni evropski azilni sistem uveljavljen do konca leta 2012, kot je načrtovano, v skladu z mednarodnimi obveznostmi držav članic na področju azila; |
| --- | --- |

140.

obžaluje počasen napredek pri sprejemanju skupnega evropskega azilnega sistema in dejstvo, da je pristop Unije osredotočen na nadzor migracij namesto na dostop do mednarodne zaščite, da bi zadovoljili potrebe upravičencev, ki jim je sistem namenjen; poziva Svet in države članice, naj zagotovijo, da bo skupni evropski azilni sistem uveljavljen do konca leta 2012, kot je načrtovano, v skladu z mednarodnimi obveznostmi držav članic na področju azila;

| 141. | pozdravlja izboljšave v revidirani direktivi o minimalnih pogojih za priznanje pravice do azila (22), predvsem večje priznavanje oblik preganjanja na podlagi spola, vključitev spolne identitete med razloge za preganjanje, za katere bi bilo treba zagotoviti zaščito, in zavezanost temu, da se upošteva največja korist za otroka; |
| --- | --- |

141.

pozdravlja izboljšave v revidirani direktivi o minimalnih pogojih za priznanje pravice do azila (22), predvsem večje priznavanje oblik preganjanja na podlagi spola, vključitev spolne identitete med razloge za preganjanje, za katere bi bilo treba zagotoviti zaščito, in zavezanost temu, da se upošteva največja korist za otroka;

| 142. | poziva države članice k izvajanju direktive o minimalnih pogojih za priznanje pravice do azila, tako da zagotovijo popolno skladnost z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic, in poziva države članice, ki to želijo, naj zagotovijo več kot minimalno raven koristi in pravic, ki jih zagotavlja besedilo; |
| --- | --- |

142.

poziva države članice k izvajanju direktive o minimalnih pogojih za priznanje pravice do azila, tako da zagotovijo popolno skladnost z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic, in poziva države članice, ki to želijo, naj zagotovijo več kot minimalno raven koristi in pravic, ki jih zagotavlja besedilo;

| 143. | poudarja, da bo razširitev področja uporabe direktive o statusu rezidenta za daljši čas (23) na begunce in upravičence do subsidiarne zaščite prispevala k njihovi dejanski vključitvi, ki prinaša koristi za Evropsko unijo in države članice; |
| --- | --- |

143.

poudarja, da bo razširitev področja uporabe direktive o statusu rezidenta za daljši čas (23) na begunce in upravičence do subsidiarne zaščite prispevala k njihovi dejanski vključitvi, ki prinaša koristi za Evropsko unijo in države članice;

| 144. | pozdravlja revidirani predlog Komisije o prenovitvi direktive o standardih za sprejem prosilcev za azil (24) in poudarja, da bi morali biti osnovni standardi za sprejem zagotovljeni od trenutka, ko prosilci za azil prispejo, pri čemer bi morali prosilce za azil spodbujati, da prispevajo v gostujoči skupnosti ne glede na to, kako dolgo ostanejo; |
| --- | --- |

144.

pozdravlja revidirani predlog Komisije o prenovitvi direktive o standardih za sprejem prosilcev za azil (24) in poudarja, da bi morali biti osnovni standardi za sprejem zagotovljeni od trenutka, ko prosilci za azil prispejo, pri čemer bi morali prosilce za azil spodbujati, da prispevajo v gostujoči skupnosti ne glede na to, kako dolgo ostanejo;

| 145. | poudarja, da je treba odpraviti vrzeli in nejasnosti v spremenjenem predlogu direktive o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem statusa mednarodne zaščite (25) tako, da se lahko države članice izognejo povečanim stroškom in morebitnim zlorabam, hkrati pa se zagotovi dostop do pravičnih in kakovostnih odločitev o azilu za tiste, ki potrebujejo zaščito; |
| --- | --- |

145.

poudarja, da je treba odpraviti vrzeli in nejasnosti v spremenjenem predlogu direktive o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem statusa mednarodne zaščite (25) tako, da se lahko države članice izognejo povečanim stroškom in morebitnim zlorabam, hkrati pa se zagotovi dostop do pravičnih in kakovostnih odločitev o azilu za tiste, ki potrebujejo zaščito;

| 146. | priporoča uvedbo strokovnih skupin za azil, ki bi pomagale državam z nezadostno azilno infrastrukturo; meni, da lahko obstoj minimalnih standardov in mehanizmov za ocenjevanje kakovosti prispeva k boljšemu odločanju o azilu; |
| --- | --- |

146.

priporoča uvedbo strokovnih skupin za azil, ki bi pomagale državam z nezadostno azilno infrastrukturo; meni, da lahko obstoj minimalnih standardov in mehanizmov za ocenjevanje kakovosti prispeva k boljšemu odločanju o azilu;

| 147. | poudarja, da prosilci za azil niso deležni enake ravni procesne in materialne zaščite v vseh državah članicah zaradi neustreznega prenosa prava Evropske unije ali zaradi različnih pristopov k izvajanju; |
| --- | --- |

147.

poudarja, da prosilci za azil niso deležni enake ravni procesne in materialne zaščite v vseh državah članicah zaradi neustreznega prenosa prava Evropske unije ali zaradi različnih pristopov k izvajanju;

| 148. | izraža zaskrbljenost zaradi vpliva obstoječega dublinskega sistema na pravne pravice prosilcev za azil, vključno s pravico do pravične obravnave njihove prošnje za azil in, kadar je ta sprejeta, do učinkovite zaščite, pa tudi zaradi neenake porazdelitve prošenj za azil med državami članicami; |
| --- | --- |

148.

izraža zaskrbljenost zaradi vpliva obstoječega dublinskega sistema na pravne pravice prosilcev za azil, vključno s pravico do pravične obravnave njihove prošnje za azil in, kadar je ta sprejeta, do učinkovite zaščite, pa tudi zaradi neenake porazdelitve prošenj za azil med državami članicami;

| 149. | poudarja pomembnost pogajanj v procesu spreminjanja uredbe Dublin II in poudarja, da ne bi smeli stremeti k bolj učinkovitim postopkom na račun pravic prosilcev; |
| --- | --- |

149.

poudarja pomembnost pogajanj v procesu spreminjanja uredbe Dublin II in poudarja, da ne bi smeli stremeti k bolj učinkovitim postopkom na račun pravic prosilcev;

| 150. | poudarja, da je v skladu z novejšo sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije treba zaključiti pogajanja o učinkovitem mehanizmu za začasne ustavitve premestitev v okviru uredbe Dublin II v države članice, v katerih obstaja nevarnost kršitev temeljnih pravic zadevnih ljudi; |
| --- | --- |

150.

poudarja, da je v skladu z novejšo sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije treba zaključiti pogajanja o učinkovitem mehanizmu za začasne ustavitve premestitev v okviru uredbe Dublin II v države članice, v katerih obstaja nevarnost kršitev temeljnih pravic zadevnih ljudi;

| 151. | zahteva nadzor na mejah, ki upošteva temeljne pravice, in poudarja, da mora Parlament izvajati demokratičen nadzor nad operacijami Frontexa; |
| --- | --- |

151.

zahteva nadzor na mejah, ki upošteva temeljne pravice, in poudarja, da mora Parlament izvajati demokratičen nadzor nad operacijami Frontexa;

| 152. | poudarja svojo zavezo glede zagotavljanja popolnega parlamentarnega nadzora nad agencijami EU za področje PNZ, zlasti nad Europolom, Frontexom, Cepolom, Eurojustom in Agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov; poziva te agencije, naj povečajo razsežnost temeljnih pravic v svojih dejavnostih; |
| --- | --- |

152.

poudarja svojo zavezo glede zagotavljanja popolnega parlamentarnega nadzora nad agencijami EU za področje PNZ, zlasti nad Europolom, Frontexom, Cepolom, Eurojustom in Agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov; poziva te agencije, naj povečajo razsežnost temeljnih pravic v svojih dejavnostih;

| 153. | poudarja, da je treba spremljati izvajanje mandata Evropskega urada za podporo azilu, ter opozarja, da bi morali vidike delovanja Europola, povezane s temeljnimi pravicami, obravnavati v okviru novih pogajanj o mandatu v letu 2013; |
| --- | --- |

153.

poudarja, da je treba spremljati izvajanje mandata Evropskega urada za podporo azilu, ter opozarja, da bi morali vidike delovanja Europola, povezane s temeljnimi pravicami, obravnavati v okviru novih pogajanj o mandatu v letu 2013;

| 154. | zahteva učinkovito izvajanje določb o temeljnih pravicah iz Zakonika o schengenskih mejah in vizumskega zakonika Unije v okviru prihodnjih schengenskih ocenjevanj; |
| --- | --- |

154.

zahteva učinkovito izvajanje določb o temeljnih pravicah iz Zakonika o schengenskih mejah in vizumskega zakonika Unije v okviru prihodnjih schengenskih ocenjevanj;

| 155. | poudarja, da bi morali načeli nujnosti in sorazmernosti zbranih in shranjenih podatkov veljati za nove tehnologije za hrambo osebnih podatkov in za mejni nadzor; |
| --- | --- |

155.

poudarja, da bi morali načeli nujnosti in sorazmernosti zbranih in shranjenih podatkov veljati za nove tehnologije za hrambo osebnih podatkov in za mejni nadzor;

| 156. | poudarja, da je prosto gibanje v schengenskem območju ena od najkonkretnejših pravic državljanov EU; se nikakor ne strinja z novimi razlogi za ponovno uvedbo nadzora na schengenskih mejah, saj bi to spodkopalo prosto gibanje v Evropski uniji in delovanje schengenskega območja; |
| --- | --- |

156.

poudarja, da je prosto gibanje v schengenskem območju ena od najkonkretnejših pravic državljanov EU; se nikakor ne strinja z novimi razlogi za ponovno uvedbo nadzora na schengenskih mejah, saj bi to spodkopalo prosto gibanje v Evropski uniji in delovanje schengenskega območja;

| 157. | izraža zaskrbljenost, ker države članice čedalje manj spoštujejo schengenski pravni red, kar spodkopava prosto gibanje v Evropski uniji, in ob tem poudarja pomen mehanizma EU za ocenjevanje in spremljanje, ki naj preverja izvajanje schengenskega pravnega reda, sprejetega skladno s členom 77 Pogodbe o delovanju EU in z načeli temeljnih pravic; |
| --- | --- |

157.

izraža zaskrbljenost, ker države članice čedalje manj spoštujejo schengenski pravni red, kar spodkopava prosto gibanje v Evropski uniji, in ob tem poudarja pomen mehanizma EU za ocenjevanje in spremljanje, ki naj preverja izvajanje schengenskega pravnega reda, sprejetega skladno s členom 77 Pogodbe o delovanju EU in z načeli temeljnih pravic;

| 158. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja usklajenih procesnih jamstev pri izpodbijanju zakonitosti in sorazmernosti izdanega opozorila v schengenskem informacijskem sistemu ali primerljivih nacionalnih podatkovnih bazah; |
| --- | --- |

158.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja usklajenih procesnih jamstev pri izpodbijanju zakonitosti in sorazmernosti izdanega opozorila v schengenskem informacijskem sistemu ali primerljivih nacionalnih podatkovnih bazah;

| 159. | poziva Komisijo, naj se ob upoštevanju ocene evropskih sporazumov o ponovnem sprejemu (26) vzdrži podpiranja naglega sklepanja novih sporazumov, ki vodijo v kršitve temeljnih pravic; poziva Svet, naj spoštuje načelo „brez sporazumov za vsako ceno“; |
| --- | --- |

159.

poziva Komisijo, naj se ob upoštevanju ocene evropskih sporazumov o ponovnem sprejemu (26) vzdrži podpiranja naglega sklepanja novih sporazumov, ki vodijo v kršitve temeljnih pravic; poziva Svet, naj spoštuje načelo „brez sporazumov za vsako ceno“;

| 160. | poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o sodelovanju tujcev v javnem življenju na lokalni ravni, tiste pa, ki so jo že ratificirale, naj izvajajo člen 6 Konvencije, ki zagotavlja pravico voliti in biti voljen na volitvah v lokalne organe vsem državljanom tretjih držav, ki zakonito in redno bivajo v gostujoči državi pet let pred volitvami; |
| --- | --- |

160.

poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o sodelovanju tujcev v javnem življenju na lokalni ravni, tiste pa, ki so jo že ratificirale, naj izvajajo člen 6 Konvencije, ki zagotavlja pravico voliti in biti voljen na volitvah v lokalne organe vsem državljanom tretjih držav, ki zakonito in redno bivajo v gostujoči državi pet let pred volitvami;

Otrokove pravice

| 161. | poziva vse institucije EU, naj se učinkovito spopadejo z izzivi, kot so odvzem skrbništva nad otrokom enemu ali obema staršema, pogrešani otroci, spolne zlorabe otrok in otroška pornografija, zaščita otrok migrantov brez spremstva in položaj institucionaliziranih invalidnih otrok, pa tudi zaščita otrok, ki so žrtve nasilja v družini in izkoriščanja na delu; |
| --- | --- |

161.

poziva vse institucije EU, naj se učinkovito spopadejo z izzivi, kot so odvzem skrbništva nad otrokom enemu ali obema staršema, pogrešani otroci, spolne zlorabe otrok in otroška pornografija, zaščita otrok migrantov brez spremstva in položaj institucionaliziranih invalidnih otrok, pa tudi zaščita otrok, ki so žrtve nasilja v družini in izkoriščanja na delu;

| 162. | pozdravlja agendo EU za otrokove pravice, ki jo je pripravila Komisija, prizadevanja Komisije, da bi zagotovila spoštovanje in spodbujanje otrokovih pravic v sodnih postopkih, ter dejstvo, da direktiva o žrtvah kaznivih dejanj zagotavlja višjo raven zaščite otrok kot ranljivih žrtev; |
| --- | --- |

162.

pozdravlja agendo EU za otrokove pravice, ki jo je pripravila Komisija, prizadevanja Komisije, da bi zagotovila spoštovanje in spodbujanje otrokovih pravic v sodnih postopkih, ter dejstvo, da direktiva o žrtvah kaznivih dejanj zagotavlja višjo raven zaščite otrok kot ranljivih žrtev;

| 163. | poziva institucije EU in vse države članice, naj oblikujejo otrokom prijazne politike na področjih, kot so zaposlovanje, okolje, varnost, migracije, sodne zadeve, izobraževanje in varstvo podatkov; poudarja pomembnost naložb v ukrepe, namenjene otrokom, s preusmeritvijo obstoječih proračunskih vrstic in z novimi naložbami; poziva vse države članice, naj prepovejo zaposlovanje otrok, mlajših od starosti ob dokončanju obveznega šolanja; poudarja, da je treba zaposlene mlade zaščititi pred ekonomskim izkoriščanjem in vsem, kar bi lahko škodovalo njihovi varnosti, zdravju, telesnemu, duševnemu, moralnemu ali socialnemu razvoju, ter pred delovnimi pogoji, ki bi lahko ogrozili njihovo izobraževanje; |
| --- | --- |

163.

poziva institucije EU in vse države članice, naj oblikujejo otrokom prijazne politike na področjih, kot so zaposlovanje, okolje, varnost, migracije, sodne zadeve, izobraževanje in varstvo podatkov; poudarja pomembnost naložb v ukrepe, namenjene otrokom, s preusmeritvijo obstoječih proračunskih vrstic in z novimi naložbami; poziva vse države članice, naj prepovejo zaposlovanje otrok, mlajših od starosti ob dokončanju obveznega šolanja; poudarja, da je treba zaposlene mlade zaščititi pred ekonomskim izkoriščanjem in vsem, kar bi lahko škodovalo njihovi varnosti, zdravju, telesnemu, duševnemu, moralnemu ali socialnemu razvoju, ter pred delovnimi pogoji, ki bi lahko ogrozili njihovo izobraževanje;

| 164. | opozarja, da morajo Evropska unija in njene države članice upoštevati pravice in dolžnosti staršev, zakonitih skrbnikov in drugih posameznikov, ki so pravno odgovorni za otroka; |
| --- | --- |

164.

opozarja, da morajo Evropska unija in njene države članice upoštevati pravice in dolžnosti staršev, zakonitih skrbnikov in drugih posameznikov, ki so pravno odgovorni za otroka;

| 165. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje direktive o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji (27) ter direktive o preprečevanju trgovine z ljudmi (28); |
| --- | --- |

165.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje direktive o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji (27) ter direktive o preprečevanju trgovine z ljudmi (28);

| 166. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo izbirni protokol h Konvenciji ZN o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije ter Konvencijo Sveta Evrope iz leta 2007 o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem; |
| --- | --- |

166.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo izbirni protokol h Konvenciji ZN o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije ter Konvencijo Sveta Evrope iz leta 2007 o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem;

| 167. | poudarja, da ne bi smeli pridržati mladoletnikov brez spremstva, saj so ranljive osebe, za sprejem katerih so potrebne posebne ureditve; |
| --- | --- |

167.

poudarja, da ne bi smeli pridržati mladoletnikov brez spremstva, saj so ranljive osebe, za sprejem katerih so potrebne posebne ureditve;

| 168. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za mladoletnike brez spremstva (2010–2014); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o ugotovitvah strokovne skupine za mladoletnike brez spremstva v migracijskem procesu; |
| --- | --- |

168.

pozdravlja akcijski načrt Komisije za mladoletnike brez spremstva (2010–2014); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o ugotovitvah strokovne skupine za mladoletnike brez spremstva v migracijskem procesu;

| 169. | poziva Komisijo, naj redno vključuje pravice otrok v vse dejavnosti EU ter oceni dosedanje delo koordinatorja za pravice otrok in Evropskega foruma o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

169.

poziva Komisijo, naj redno vključuje pravice otrok v vse dejavnosti EU ter oceni dosedanje delo koordinatorja za pravice otrok in Evropskega foruma o otrokovih pravicah;

| 170. | spodbuja uporabo kazalnikov o otrokovih pravicah, ki jih je razvila Agencija za temeljne pravice, pri pregledu ukrepov EU; poziva k oblikovanju praktičnih smernic o najboljši uporabi takih kazalnikov; |
| --- | --- |

170.

spodbuja uporabo kazalnikov o otrokovih pravicah, ki jih je razvila Agencija za temeljne pravice, pri pregledu ukrepov EU; poziva k oblikovanju praktičnih smernic o najboljši uporabi takih kazalnikov;

| 171. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih škandalov v zvezi s primeri pedofilije ter poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da v preiskavah o pedofiliji nekaznovanost ne bo dopustna; |
| --- | --- |

171.

izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih škandalov v zvezi s primeri pedofilije ter poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da v preiskavah o pedofiliji nekaznovanost ne bo dopustna;

Pravice žrtev in dostop do pravnega varstva

| 172. | poziva druge zainteresirane strani, vključno z agencijami EU, npr. EUROPOL, in države članice, naj dajo vprašanje človekovih pravic na prvo mesto, pri čemer naj na ravni EU zagotovijo sodelovanje v okviru celovitega, usklajenega in povezanega pristopa; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne pravne okvire ter ustrezno in enotno opredelitev trgovine z ljudmi ter naj zagotovijo nacionalno usklajenost med državnimi organi, odgovornimi za zaščito in spodbujanje človekovih pravic za žrtve trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj spodbujajo raziskave na področju trgovine z ljudmi, tako da bodo lahko ustrezno prilagodile vladne politike na področjih, kot so priseljevanje, trg dela in gospodarstvo; |
| --- | --- |

172.

poziva druge zainteresirane strani, vključno z agencijami EU, npr. EUROPOL, in države članice, naj dajo vprašanje človekovih pravic na prvo mesto, pri čemer naj na ravni EU zagotovijo sodelovanje v okviru celovitega, usklajenega in povezanega pristopa; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne pravne okvire ter ustrezno in enotno opredelitev trgovine z ljudmi ter naj zagotovijo nacionalno usklajenost med državnimi organi, odgovornimi za zaščito in spodbujanje človekovih pravic za žrtve trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj spodbujajo raziskave na področju trgovine z ljudmi, tako da bodo lahko ustrezno prilagodile vladne politike na področjih, kot so priseljevanje, trg dela in gospodarstvo;

| 173. | poudarja, da je ob upoštevanju ugotovitev koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi treba oceniti napredek na tem področju; |
| --- | --- |

173.

poudarja, da je ob upoštevanju ugotovitev koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi treba oceniti napredek na tem področju;

| 174. | obžaluje, da državljani EU, ki prebivajo v državi članici, ki ni njihova matična država, niso ustrezno seznanjeni s svojimi pravicami, in poziva države članice, naj izboljšajo svoje sisteme obveščanja; |
| --- | --- |

174.

obžaluje, da državljani EU, ki prebivajo v državi članici, ki ni njihova matična država, niso ustrezno seznanjeni s svojimi pravicami, in poziva države članice, naj izboljšajo svoje sisteme obveščanja;

| 175. | poudarja, da sta Evropsko sodišče za človekove pravice in Sodišče Evropske unije v svojih sodbah opozorila na ovire pri dostopu do pravnega varstva, kot so trajanje postopkov ter pomanjkanje učinkovitih pravnih sredstev; |
| --- | --- |

175.

poudarja, da sta Evropsko sodišče za človekove pravice in Sodišče Evropske unije v svojih sodbah opozorila na ovire pri dostopu do pravnega varstva, kot so trajanje postopkov ter pomanjkanje učinkovitih pravnih sredstev;

| 176. | poziva države članice, naj odpravijo preostale ovire, kot so roki, pravna podlaga, trajanje postopkov, pravni stroški in postopkovne formalnosti; |
| --- | --- |

176.

poziva države članice, naj odpravijo preostale ovire, kot so roki, pravna podlaga, trajanje postopkov, pravni stroški in postopkovne formalnosti;

| 177. | poziva države članice, naj prestrukturirajo svoje sodne sisteme, pregledajo ravni sodnih taks, reformirajo sistem pravne pomoči in zagotovijo alternativne mehanizme reševanja sporov, da v čim večji meri omogočijo enak dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

177.

poziva države članice, naj prestrukturirajo svoje sodne sisteme, pregledajo ravni sodnih taks, reformirajo sistem pravne pomoči in zagotovijo alternativne mehanizme reševanja sporov, da v čim večji meri omogočijo enak dostop do pravnega varstva;

| 178. | poziva institucije EU in države članice, naj raziščejo, kako bi skupna pravna načela za kolektivne tožbe lahko vključili v pravni sistem EU in v pravne rede držav članic; |
| --- | --- |

178.

poziva institucije EU in države članice, naj raziščejo, kako bi skupna pravna načela za kolektivne tožbe lahko vključili v pravni sistem EU in v pravne rede držav članic;

| 179. | izraža zaskrbljenost glede spoštovanja načela pravičnega sojenja v Evropski uniji in njenih državah članicah, zlasti glede nedavnih predlogov o skrivnih dokazih, ki bi vladi omogočili uporabo dokazov zoper posameznike, ki jih ti ne bi mogli izpodbijati ali celo videti, kar bi bilo očitno v nasprotju z evropskimi temeljnimi pravicami in standardi; |
| --- | --- |

179.

izraža zaskrbljenost glede spoštovanja načela pravičnega sojenja v Evropski uniji in njenih državah članicah, zlasti glede nedavnih predlogov o skrivnih dokazih, ki bi vladi omogočili uporabo dokazov zoper posameznike, ki jih ti ne bi mogli izpodbijati ali celo videti, kar bi bilo očitno v nasprotju z evropskimi temeljnimi pravicami in standardi;

| 180. | poziva Komisijo, naj dokonča načrt za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obdolženih oseb v kazenskih postopkih, da bi omogočila učinkovito uveljavljanje pravic do pravičnega sojenja v praksi; |
| --- | --- |

180.

poziva Komisijo, naj dokonča načrt za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obdolženih oseb v kazenskih postopkih, da bi omogočila učinkovito uveljavljanje pravic do pravičnega sojenja v praksi;

| 181. | pozdravlja načrt za kazenske postopke ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja, da bi povsod v EU dosegli trdne standarde glede procesnih pravic obdolžencev in žrtev; |
| --- | --- |

181.

pozdravlja načrt za kazenske postopke ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja, da bi povsod v EU dosegli trdne standarde glede procesnih pravic obdolžencev in žrtev;

| 182. | poziva države članice, naj zagotovijo, da izročitev tretjim državam ne posega v temeljne pravice, in jih poziva, naj revidirajo mednarodne pogodbe s tega področja, ki so jih podpisale; |
| --- | --- |

182.

poziva države članice, naj zagotovijo, da izročitev tretjim državam ne posega v temeljne pravice, in jih poziva, naj revidirajo mednarodne pogodbe s tega področja, ki so jih podpisale;

| 183. | poziva Komisijo, naj pregleda dejansko izvajanje pravice do dostopa do pravnega varstva v Evropski uniji v kontekstu pravice vsakega posameznika te in prihodnjih generacij, da živi v okolju, ki je ustrezno za njegovo zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

183.

poziva Komisijo, naj pregleda dejansko izvajanje pravice do dostopa do pravnega varstva v Evropski uniji v kontekstu pravice vsakega posameznika te in prihodnjih generacij, da živi v okolju, ki je ustrezno za njegovo zdravje in dobro počutje;

| 184. | poziva države članice, naj se borijo proti kaznivim dejanjem zaradi spola in predlagajo učinkovite metode za boj proti nasilju v družini, po potrebi tudi s sprejetjem zakonodaje o zaščitnih ukrepih; |
| --- | --- |

184.

poziva države članice, naj se borijo proti kaznivim dejanjem zaradi spola in predlagajo učinkovite metode za boj proti nasilju v družini, po potrebi tudi s sprejetjem zakonodaje o zaščitnih ukrepih;

| 185. | pozdravlja načrt za krepitev pravic in varstva žrtev, ki ga je sprejel Svet, in predlog Komisije za paket ukrepov za žrtve, ki izrecno obravnava potrebe otrok-žrtev in žrtev terorizma; |
| --- | --- |

185.

pozdravlja načrt za krepitev pravic in varstva žrtev, ki ga je sprejel Svet, in predlog Komisije za paket ukrepov za žrtve, ki izrecno obravnava potrebe otrok-žrtev in žrtev terorizma;

| 186. | poziva države članice, naj zagotovijo finančna sredstva za službe za žrtve kaznivih dejanj, pri čemer naj upoštevajo prihodnjo oceno možnosti in obetavnih praks v državah članicah, ki jo bo izvedla Agencija za temeljne pravice; |
| --- | --- |

186.

poziva države članice, naj zagotovijo finančna sredstva za službe za žrtve kaznivih dejanj, pri čemer naj upoštevajo prihodnjo oceno možnosti in obetavnih praks v državah članicah, ki jo bo izvedla Agencija za temeljne pravice;

| 187. | opozarja na preostale pomanjkljivosti minimalnih jamstev glede pravice do obrambe in poudarja, da je imel komisar Sveta Evrope za človekove pravice pomisleke zaradi neobstoja učinkovitih pravnih sredstev zoper evropski nalog za prijetje in njegove uporabe v primeru lažjih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

187.

opozarja na preostale pomanjkljivosti minimalnih jamstev glede pravice do obrambe in poudarja, da je imel komisar Sveta Evrope za človekove pravice pomisleke zaradi neobstoja učinkovitih pravnih sredstev zoper evropski nalog za prijetje in njegove uporabe v primeru lažjih kaznivih dejanj;

| 188. | izraža resno zaskrbljenost zaradi položaja pridržanih oseb v Evropski uniji; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj skupaj s Svetom Evrope in Odborom za preprečevanje mučenja podprejo predloge, s katerimi se bo zagotovilo spoštovanje pravic zapornikov in spodbudilo njihovo ponovno vključevanje v družbo; poziva k izvajanju zahtev iz svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o pogojih pridržanja v EU (29) ter zlasti k pripravi zakonodajne pobude o minimalnih skupnih standardih glede pridržanja v Evropski uniji in k uvedbi ustreznih mehanizmov spremljanja; |
| --- | --- |

188.

izraža resno zaskrbljenost zaradi položaja pridržanih oseb v Evropski uniji; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj skupaj s Svetom Evrope in Odborom za preprečevanje mučenja podprejo predloge, s katerimi se bo zagotovilo spoštovanje pravic zapornikov in spodbudilo njihovo ponovno vključevanje v družbo; poziva k izvajanju zahtev iz svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o pogojih pridržanja v EU (29) ter zlasti k pripravi zakonodajne pobude o minimalnih skupnih standardih glede pridržanja v Evropski uniji in k uvedbi ustreznih mehanizmov spremljanja;

| 189. | poudarja, da bi moralo mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu temeljiti na popolni skladnosti z mednarodnimi standardi in obveznostmi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

189.

poudarja, da bi moralo mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu temeljiti na popolni skladnosti z mednarodnimi standardi in obveznostmi na področju človekovih pravic;

| 190. | pozdravlja preiskave nezakonitih dejavnosti CIA, ki so že potekale v nekaterih državah članicah, kot je na to pozval Parlament v svojih poročilih iz leta 2007 ter v svojem poročilu o nadaljnjem spremljanju iz leta 2012; poziva k nadaljnjim preiskavam ter poziva države članice, naj popolnoma izpolnjujejo svoje obveznosti iz mednarodnega prava; |
| --- | --- |

190.

pozdravlja preiskave nezakonitih dejavnosti CIA, ki so že potekale v nekaterih državah članicah, kot je na to pozval Parlament v svojih poročilih iz leta 2007 ter v svojem poročilu o nadaljnjem spremljanju iz leta 2012; poziva k nadaljnjim preiskavam ter poziva države članice, naj popolnoma izpolnjujejo svoje obveznosti iz mednarodnega prava;

| 191. | poziva h krepitvi demokratičnega in sodnega nadzora nad tajnimi službami na nacionalni ravni, kar je izjemno nujno in potrebno; poziva Evropsko unijo, naj okrepi nadzor nad sodelovanjem teh agencij na evropski ravni, tudi prek organov EU, ter nad sodelovanjem teh agencij s tretjimi državami; |
| --- | --- |

191.

poziva h krepitvi demokratičnega in sodnega nadzora nad tajnimi službami na nacionalni ravni, kar je izjemno nujno in potrebno; poziva Evropsko unijo, naj okrepi nadzor nad sodelovanjem teh agencij na evropski ravni, tudi prek organov EU, ter nad sodelovanjem teh agencij s tretjimi državami;

| 192. | izraža zaskrbljenost zaradi primerov nesorazmerne uporabe sile, ki jo je v EU izvajala policija na javnih dogodkih in demonstracijah; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo okrepil demokratični in sodni nadzor nad delom organov kazenskega pregona in njihovega osebja, ter da se bo odgovornost ugotavljala in nekaznovanost v Evropi ne bo dopuščena, zlasti v primerih nesorazmerne uporabe sile ter mučenja ali nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo policijsko osebje nosilo identifikacijsko številko; |
| --- | --- |

192.

izraža zaskrbljenost zaradi primerov nesorazmerne uporabe sile, ki jo je v EU izvajala policija na javnih dogodkih in demonstracijah; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo okrepil demokratični in sodni nadzor nad delom organov kazenskega pregona in njihovega osebja, ter da se bo odgovornost ugotavljala in nekaznovanost v Evropi ne bo dopuščena, zlasti v primerih nesorazmerne uporabe sile ter mučenja ali nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo policijsko osebje nosilo identifikacijsko številko;

Državljanstvo

| 193. | opozarja, da je Pogodba iz Maastrichta iz leta 1992 uvedla koncept državljanstva Unije, ki vsakemu državljanu Unije omogoča izvajanje pravice do prostega gibanja in prebivanja v Uniji, izvajanje aktivne in pasivne volilne pravice na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v državi, v kateri prebiva, uveljavljanje pravice do zaščite konzularnih in diplomatskih organov katere koli države članice in pravice nasloviti peticijo na Evropski parlament ali na Evropskega varuha človekovih pravic, poleg tega pa mu daje tudi celo vrsto pravic na področjih, kot so prost pretok blaga in storitev, varstvo potrošnikov in javno zdravje, enake možnosti in enaka obravnava ter dostop do zaposlitve in socialnega varstva; ugotavlja, da sta Amsterdamska (1997) in Lizbonska (2009) pogodba še okrepili pravice, povezane z državljanstvom Unije; |
| --- | --- |

193.

opozarja, da je Pogodba iz Maastrichta iz leta 1992 uvedla koncept državljanstva Unije, ki vsakemu državljanu Unije omogoča izvajanje pravice do prostega gibanja in prebivanja v Uniji, izvajanje aktivne in pasivne volilne pravice na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v državi, v kateri prebiva, uveljavljanje pravice do zaščite konzularnih in diplomatskih organov katere koli države članice in pravice nasloviti peticijo na Evropski parlament ali na Evropskega varuha človekovih pravic, poleg tega pa mu daje tudi celo vrsto pravic na področjih, kot so prost pretok blaga in storitev, varstvo potrošnikov in javno zdravje, enake možnosti in enaka obravnava ter dostop do zaposlitve in socialnega varstva; ugotavlja, da sta Amsterdamska (1997) in Lizbonska (2009) pogodba še okrepili pravice, povezane z državljanstvom Unije;

| 194. | poziva Komisijo, naj izdela primerjalno študijo o volilni pravici na državni ravni in ravni EU, da se odkrijejo razlike, ki na nepošten način vplivajo na določene kategorije ljudi v Evropski uniji, in naj priloži ustrezna priporočila za odpravljanje diskriminacije; opozarja na pomembnost ugodnejše obravnave in posebnih ukrepov za večjo zastopanost ljudi iz različnih okolij in zapostavljenih skupin na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

194.

poziva Komisijo, naj izdela primerjalno študijo o volilni pravici na državni ravni in ravni EU, da se odkrijejo razlike, ki na nepošten način vplivajo na določene kategorije ljudi v Evropski uniji, in naj priloži ustrezna priporočila za odpravljanje diskriminacije; opozarja na pomembnost ugodnejše obravnave in posebnih ukrepov za večjo zastopanost ljudi iz različnih okolij in zapostavljenih skupin na vodilnih položajih;

| 195. | opozarja na sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z volilnimi postopki, ki temeljijo med drugim na Kodeksu dobre volilne prakse Beneške komisije, in poziva EU in države članice, naj jih izvajajo; |
| --- | --- |

195.

opozarja na sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z volilnimi postopki, ki temeljijo med drugim na Kodeksu dobre volilne prakse Beneške komisije, in poziva EU in države članice, naj jih izvajajo;

| 196. | poziva Komisijo, naj obravnava položaj nedržavljanov, zlasti v poročilu o državljanstvu in poročilu o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

196.

poziva Komisijo, naj obravnava položaj nedržavljanov, zlasti v poročilu o državljanstvu in poročilu o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah;

| 197. | poziva države članice, naj pripravijo informativne kampanje in kampanje osveščanja, da se državljani EU obvestijo o njihovi pravici voliti in biti izvoljen, pri čemer naj upoštevajo potrebe bolj specifičnih ciljnih skupin in ranljivih skupin; poziva k nujni reformi postopkov evropskih volitev v vseh državah članicah za spodbujanje aktivnega državljanstva EU; meni, da bi treba aktivno in participativno državljanstvo EU spodbujati tudi z omogočanjem dostopa do dokumentov in informacij, preglednostjo, dobrim upravljanjem in administracijo ter demokratično udeležbo in zastopanjem, pri čemer naj bi se odločitve sprejemale v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije; |
| --- | --- |

197.

poziva države članice, naj pripravijo informativne kampanje in kampanje osveščanja, da se državljani EU obvestijo o njihovi pravici voliti in biti izvoljen, pri čemer naj upoštevajo potrebe bolj specifičnih ciljnih skupin in ranljivih skupin; poziva k nujni reformi postopkov evropskih volitev v vseh državah članicah za spodbujanje aktivnega državljanstva EU; meni, da bi treba aktivno in participativno državljanstvo EU spodbujati tudi z omogočanjem dostopa do dokumentov in informacij, preglednostjo, dobrim upravljanjem in administracijo ter demokratično udeležbo in zastopanjem, pri čemer naj bi se odločitve sprejemale v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije;

| 198. | pozdravlja dejstvo, da je bilo leto 2013 razglašeno za evropsko leto državljanov, s čimer se bo povečala prepoznavnost državljanstva Unije in konkretnih koristi za državljane Unije, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje informativnih kampanj o evropskem državljanstvu in z njim povezanih pravicah; |
| --- | --- |

198.

pozdravlja dejstvo, da je bilo leto 2013 razglašeno za evropsko leto državljanov, s čimer se bo povečala prepoznavnost državljanstva Unije in konkretnih koristi za državljane Unije, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje informativnih kampanj o evropskem državljanstvu in z njim povezanih pravicah;

| 199. | poziva Komisijo in države članice, naj širijo informacije o pravici do diplomatske in konzularne zaščite; poziva države članice, naj dejavno sodelujejo, da bi zagotovile zaščito državljanov EU zunaj Evropske unije, tudi v času krize ali ob nesrečah; |
| --- | --- |

199.

poziva Komisijo in države članice, naj širijo informacije o pravici do diplomatske in konzularne zaščite; poziva države članice, naj dejavno sodelujejo, da bi zagotovile zaščito državljanov EU zunaj Evropske unije, tudi v času krize ali ob nesrečah;

| 200. | poziva države članice, naj pripravijo informativne kampanje, da bi spodbujale aktivno sodelovanje državljanov pri uveljavljanju pravice do peticije in pravice do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic v primerih slabega upravljanja katere od evropskih institucij ali organov ter prek državljanskih pobud; |
| --- | --- |

200.

poziva države članice, naj pripravijo informativne kampanje, da bi spodbujale aktivno sodelovanje državljanov pri uveljavljanju pravice do peticije in pravice do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic v primerih slabega upravljanja katere od evropskih institucij ali organov ter prek državljanskih pobud;

| 201. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj okrepijo javno osveščenost o državljanski pobudi, ki je orodje neposredne demokracije za krepitev demokratičnega delovanja Unije; |
| --- | --- |

201.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj okrepijo javno osveščenost o državljanski pobudi, ki je orodje neposredne demokracije za krepitev demokratičnega delovanja Unije;

| 202. | poudarja, da je treba uvesti učinkovite informativne kampanje, ki naj promovirajo državljanske pravice med mladimi, kot na primer program aktivnega državljanstva v šolah in na univerzah; |
| --- | --- |

202.

poudarja, da je treba uvesti učinkovite informativne kampanje, ki naj promovirajo državljanske pravice med mladimi, kot na primer program aktivnega državljanstva v šolah in na univerzah;

| 203. | poudarja, da je treba čim prej izvesti reformo volilnega sistema Evropskega parlamenta, da bi zagotovili aktivno sodelovanje državljanov EU v delovanju Unije; |
| --- | --- |

203.

poudarja, da je treba čim prej izvesti reformo volilnega sistema Evropskega parlamenta, da bi zagotovili aktivno sodelovanje državljanov EU v delovanju Unije;

o

o o

| 204. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Organizaciji združenih narodov, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

204.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Organizaciji združenih narodov, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(3)  Dokument Sveta 10140/2011 z dne 18. maja 2011.

(4)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 49.

(5)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 405.

(6)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 112.

(7)  Glej zlasti člene Listine o socialnih pravicah in ustrezna člena Pogodbe o solidarnosti: člena 80 in 122 PDEU.

(8)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(9)  COM(2010)0573.

(10)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(11)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

(13)  COM(2011)0127 in COM(2011)0126.

(14)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu; Direktiva Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi.

(15)  Schalk and Kopf v Austria, tožba št. 30141/04, Evropsko sodišče za človekove pravice.

(16)  UL C 187, 18.7.1988, str. 236.

(17)  UL C 379, 7.12.1998, str. 66.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(19)  COM(2011)0032.

(20)  COM(2011)0429.

(21)  COM(2010)0379.

(22)  UL L 337, 20.12.2011, str. 9.

(23)  UL L 132, 19.5.2011, str. 1

(24)  COM(2011)0320.

(25)  COM(2011)0319.

(26)  COM(2011)0076.

(27)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(28)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(29)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0585.

---

Četrtek, 13. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/87

---

P7_TA(2012)0503

Letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2011 in politika Evropske unije na tem področju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za letu 2011 in politika Evropske unije na tem področju (2012/2145(INI))

(2015/C 434/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah in preostalih pomembnih mednarodnih pogodb in dokumentov o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah in preostalih pomembnih mednarodnih pogodb in dokumentov o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2011, ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2011, ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (1),

| — | ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje (11855/2012), ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje (11855/2012), ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/440/SZVP z dne 25. julija 2012 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/440/SZVP z dne 25. julija 2012 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2010 (2) o Evropski službi za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2010 (2) o Evropski službi za zunanje delovanje,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN št. 65/276 z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN št. 65/276 z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu ZN,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000 (A/Res/55/2) in resolucij Generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000 (A/Res/55/2) in resolucij Generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (3) in svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o prvi revizijski konferenci o Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je potekala v Kampali v Ugandi od 31. maja do 11. junija (4), ter zavez, ki jih je ob tej priložnosti sprejela EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (3) in svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o prvi revizijski konferenci o Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je potekala v Kampali v Ugandi od 31. maja do 11. junija (4), ter zavez, ki jih je ob tej priložnosti sprejela EU (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču (6) in revidiranega akcijskega načrta z dne 12. julija 2011 z nadaljnjimi ukrepi na podlagi sklepa Sveta o Mednarodnem kazenskem sodišču, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču (6) in revidiranega akcijskega načrta z dne 12. julija 2011 z nadaljnjimi ukrepi na podlagi sklepa Sveta o Mednarodnem kazenskem sodišču,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (7),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki, sprejetih na 3  101. zasedanju dne 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki, sprejetih na 3  101. zasedanju dne 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Evropski ustanovi za demokracijo, ki so bili sprejeti dne 1. decembra 2011 na 3  130. zasedanju Sveta, in izjave o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, o kateri se je Coreper dogovoril dne 15. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Evropski ustanovi za demokracijo, ki so bili sprejeti dne 1. decembra 2011 na 3  130. zasedanju Sveta, in izjave o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo, o kateri se je Coreper dogovoril dne 15. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 29. marca 2012 o načinih za morebitno ustanovitev Evropskega ustanove za demokracijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 29. marca 2012 o načinih za morebitno ustanovitev Evropskega ustanove za demokracijo (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, za katere je EU uvedla omejevalne ukrepe, kadar njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, za katere je EU uvedla omejevalne ukrepe, kadar njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (10),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN (A/HRC/17/27) z dne 16. maja 2011 o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja, ki poudarja veljavnost mednarodnih norm in standardov na področju človekovih pravic v zvezi s svobodo mnenja in izražanja za splet kot komunikacijski medij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN (A/HRC/17/27) z dne 16. maja 2011 o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja, ki poudarja veljavnost mednarodnih norm in standardov na področju človekovih pravic v zvezi s svobodo mnenja in izražanja za splet kot komunikacijski medij,

| — | ob upoštevanju sporočila komisarke za digitalno agendo z dne 12. decembra 2011 o strategiji stalne povezanosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila komisarke za digitalno agendo z dne 12. decembra 2011 o strategiji stalne povezanosti,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN z dne 28. julija 2011 (A/66/203) o položaju zagovornikov človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN z dne 28. julija 2011 (A/66/203) o položaju zagovornikov človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN z dne 21. decembra 2010 (A/RES/65/206) o moratoriju za izvajanje smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine ZN z dne 21. decembra 2010 (A/RES/65/206) o moratoriju za izvajanje smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (11),

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila posebnega poročevalca ZN z dne 5. avgusta 2011 o mučenju in drugih oblikah krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, zapiranju v samico, vključno s psihiatričnimi klinikami (A/66/268), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila posebnega poročevalca ZN z dne 5. avgusta 2011 o mučenju in drugih oblikah krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, zapiranju v samico, vključno s psihiatričnimi klinikami (A/66/268),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1325, 1820, 1888, 1889 in 1960 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1325, 1820, 1888, 1889 in 1960 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju poročila o kazalnikih EU za celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti na ravni EU, ki ga je Svet EU sprejel 13. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o kazalnikih EU za celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti na ravni EU, ki ga je Svet EU sprejel 13. maja 2011,

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 1. decembra 2011 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 1. decembra 2011 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“(COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“(COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega izbirnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega izbirnega protokola,

| — | ob upoštevanju konvencije o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki jo je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 7. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki jo je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 7. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju resolucij ZN o otrokovih pravicah, zlasti zadnje resolucije z dne 4. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij ZN o otrokovih pravicah, zlasti zadnje resolucije z dne 4. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti,

| — | ob upoštevanju pristopa Evropske unije h Konvenciji ZN o pravicah invalidov dne 22. januarja 2011 kot prvi konvenciji ZN s področja človekovih pravic, ki jo je Evropska unija ratificirala kot organizacija za regionalno povezovanje; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristopa Evropske unije h Konvenciji ZN o pravicah invalidov dne 22. januarja 2011 kot prvi konvenciji ZN s področja človekovih pravic, ki jo je Evropska unija ratificirala kot organizacija za regionalno povezovanje;

| — | ob upoštevanju osnutka načel in smernic ZN za odpravo razlikovanja na podlagi dela in porekla, ki ga je objavil Svet za človekove pravice (A/HRC/11/CRP.3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka načel in smernic ZN za odpravo razlikovanja na podlagi dela in porekla, ki ga je objavil Svet za človekove pravice (A/HRC/11/CRP.3),

| — | ob upoštevanju mnenj in priporočil visokega komisarja ZN za človekove pravice, pogodbenih organov ZN in posebnih postopkov ZN o kastni diskriminaciji, ki še zlasti opozarjajo na poročilo posebnega poročevalca z dne 24. maja 2011 o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti (A/HRC/17/40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj in priporočil visokega komisarja ZN za človekove pravice, pogodbenih organov ZN in posebnih postopkov ZN o kastni diskriminaciji, ki še zlasti opozarjajo na poročilo posebnega poročevalca z dne 24. maja 2011 o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti (A/HRC/17/40),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2011 o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja in ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 66/167 o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2011 o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja in ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 66/167 o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja;

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0377/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0377/2012),

| A. | ker zunanje delovanje Unije v skladu s Pogodbami temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva, načelih enakosti in solidarnosti ter spoštovanju načel Ustanovne listine ZN in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

A.

ker zunanje delovanje Unije v skladu s Pogodbami temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva, načelih enakosti in solidarnosti ter spoštovanju načel Ustanovne listine ZN in mednarodnega prava;

| B. | ker so pravica, pravna država, odgovornost za vse zločine, vključno z najhujšimi zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost, pošteno sojenje in neodvisno sodstvo nepogrešljivi elementi varstva človekovih pravic ter stebri trajnega miru; |
| --- | --- |

B.

ker so pravica, pravna država, odgovornost za vse zločine, vključno z najhujšimi zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost, pošteno sojenje in neodvisno sodstvo nepogrešljivi elementi varstva človekovih pravic ter stebri trajnega miru;

| C. | ker sta demokracija in pravna država najboljša zaščitnika človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vseh oblik nediskriminacije in strpnosti do posameznikov ter skupnosti in enakopravnosti vseh; |
| --- | --- |

C.

ker sta demokracija in pravna država najboljša zaščitnika človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vseh oblik nediskriminacije in strpnosti do posameznikov ter skupnosti in enakopravnosti vseh;

| D. | ker morajo izkušnje, pridobljene med arabsko pomladjo, EU še naprej spodbujati k pregledu in izboljšanju politik, povezanih med drugim tudi z zagovorniki človekovih pravic, mednarodnim humanitarnim pravom, dialogi o človekovih pravicah s tretjimi državami in civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, temeljnimi gibanji in socialnimi mediji, ter k zagotavljanju skladnosti med njimi; |
| --- | --- |

D.

ker morajo izkušnje, pridobljene med arabsko pomladjo, EU še naprej spodbujati k pregledu in izboljšanju politik, povezanih med drugim tudi z zagovorniki človekovih pravic, mednarodnim humanitarnim pravom, dialogi o človekovih pravicah s tretjimi državami in civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, temeljnimi gibanji in socialnimi mediji, ter k zagotavljanju skladnosti med njimi;

| E. | ker mora EU državam, s katerimi sklepa mednarodne sporazume, tudi trgovinske, pomagati pri uresničevanju vseh navedenih temeljnih načel ter pri tem zlasti skrbeti, da se dosledno upoštevajo klavzule v zvezi z demokracijo in človekovimi pravicami, vključene v te sporazume; |
| --- | --- |

E.

ker mora EU državam, s katerimi sklepa mednarodne sporazume, tudi trgovinske, pomagati pri uresničevanju vseh navedenih temeljnih načel ter pri tem zlasti skrbeti, da se dosledno upoštevajo klavzule v zvezi z demokracijo in človekovimi pravicami, vključene v te sporazume;

| F. | ker je dostop do interneta bistven za dostopanje do informacij, svobodno izražanje, svobodo tiska in svobodo zbiranja ter gospodarski, družbeni, politični in kulturni razvoj; ker mora EU varovati in spodbujati človekove pravice, tudi na spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

F.

ker je dostop do interneta bistven za dostopanje do informacij, svobodno izražanje, svobodo tiska in svobodo zbiranja ter gospodarski, družbeni, politični in kulturni razvoj; ker mora EU varovati in spodbujati človekove pravice, tudi na spletu in zunaj njega;

| G. | ker v številnih državah po svetu tako vlade kot nedržavni akterji vedno bolj kršijo svobodo misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja, kar vodi v diskriminacijo in nestrpnost do nekaterih posameznikov in verskih skupnosti, vključno z manjšinami in neverniki; |
| --- | --- |

G.

ker v številnih državah po svetu tako vlade kot nedržavni akterji vedno bolj kršijo svobodo misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja, kar vodi v diskriminacijo in nestrpnost do nekaterih posameznikov in verskih skupnosti, vključno z manjšinami in neverniki;

| H. | ker je vloga žensk in njihova polna udeležba v politični, gospodarski in družbeni sferi bistvena, zlasti v povojnih procesih izgradnje miru, pogajanjih o demokratičnem prehodu in procesih reševanja konfliktov, sprave in stabilizacije; |
| --- | --- |

H.

ker je vloga žensk in njihova polna udeležba v politični, gospodarski in družbeni sferi bistvena, zlasti v povojnih procesih izgradnje miru, pogajanjih o demokratičnem prehodu in procesih reševanja konfliktov, sprave in stabilizacije;

| I. | ker letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politika EU za to področje ne bi smela le odražati in pregledovati pretekle dosežke in neuspehe, ampak bi morala biti tudi navdih za strategijo in akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo; ker bi morala vsa naslednja letna poročila v idealnem primeru oprijemljivo in redno prispevati k izboljšanju politike EU za človekove pravice v svetu; |
| --- | --- |

I.

ker letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politika EU za to področje ne bi smela le odražati in pregledovati pretekle dosežke in neuspehe, ampak bi morala biti tudi navdih za strategijo in akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo; ker bi morala vsa naslednja letna poročila v idealnem primeru oprijemljivo in redno prispevati k izboljšanju politike EU za človekove pravice v svetu;

Letno poročilo EU za leto 2011

| 1. | pozdravlja sprejetje letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji za leto 2011; pozdravlja dejstvo, da je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica predstavila letno poročilo na junijskem plenarnem zasedanju Parlamenta in se s tem vrnila k ustaljeni praksi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sprejetje letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji za leto 2011; pozdravlja dejstvo, da je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica predstavila letno poročilo na junijskem plenarnem zasedanju Parlamenta in se s tem vrnila k ustaljeni praksi;

| 2. | je seznanjen s pozitivnimi ukrepi za pripravo letnega poročila, sprejetimi v zadnjih letih, vendar poudarja možnost nadaljnje izboljšave; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s pozitivnimi ukrepi za pripravo letnega poročila, sprejetimi v zadnjih letih, vendar poudarja možnost nadaljnje izboljšave;

| 3. | meni, da bi moralo biti letno poročilo pomembno orodje za obveščanje o delu EU na tem področju in bi izboljšati prepoznavnost ukrepov EU; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj se pri pripravi prihodnjih letnih poročil dejavno in sistematično posvetuje s Parlamentom ter poroča o tem, kako so bile upoštevane resolucije Parlamenta; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi moralo biti letno poročilo pomembno orodje za obveščanje o delu EU na tem področju in bi izboljšati prepoznavnost ukrepov EU; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj se pri pripravi prihodnjih letnih poročil dejavno in sistematično posvetuje s Parlamentom ter poroča o tem, kako so bile upoštevane resolucije Parlamenta;

Splošne ugotovitve

| 4. | pozdravlja sprejetje strateškega okvira EU za človekove pravice dne 25. junija 2012; poziva institucije EU, naj sodelujejo za zagotovitev primernega izvajanja, da bi pravočasno in verodostojno izpolnili zavezo iz Pogodbe EU o načelnem in neomajnem izvajanju zunanje politike, ki temelji na človekovih pravicah, demokratičnih vrednotah in pravni državi in se pri tem izogiba dvojnim merilom; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sprejetje strateškega okvira EU za človekove pravice dne 25. junija 2012; poziva institucije EU, naj sodelujejo za zagotovitev primernega izvajanja, da bi pravočasno in verodostojno izpolnili zavezo iz Pogodbe EU o načelnem in neomajnem izvajanju zunanje politike, ki temelji na človekovih pravicah, demokratičnih vrednotah in pravni državi in se pri tem izogiba dvojnim merilom;

| 5. | poziva Svet, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Parlament, naj ohranijo in izvajajo svojo vlogo vodilnih zagovornikov človekovih pravic s tesnim sodelovanjem pri izvajanju skladne, ambiciozne in učinkovite politike EU o človekovih pravicah v svetu na podlagi tega strateškega okvira in s pomočjo razvojne pomoči in priložnosti, ki jih ponuja Evropski sklad za demokracijo; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Parlament, naj ohranijo in izvajajo svojo vlogo vodilnih zagovornikov človekovih pravic s tesnim sodelovanjem pri izvajanju skladne, ambiciozne in učinkovite politike EU o človekovih pravicah v svetu na podlagi tega strateškega okvira in s pomočjo razvojne pomoči in priložnosti, ki jih ponuja Evropski sklad za demokracijo;

| 6. | priporoča, naj Svet in Evropska služba za zunanje delovanje izvedeta srednjeročno oceno novega svežnja o človekovih pravicah, zlasti akcijskega načrta; vztraja, da se je treba v tem procesu obširno posvetovati s Parlamentom ter ga redno obveščati, v proces pa mora biti vključena tudi civilna družba; |
| --- | --- |

6.

priporoča, naj Svet in Evropska služba za zunanje delovanje izvedeta srednjeročno oceno novega svežnja o človekovih pravicah, zlasti akcijskega načrta; vztraja, da se je treba v tem procesu obširno posvetovati s Parlamentom ter ga redno obveščati, v proces pa mora biti vključena tudi civilna družba;

| 7. | pozdravlja pooblastilo posebnega tematskega predstavnika EU za človekove pravice in predvideno vzpostavitev Delovne skupine za človekove pravice (COHOM) v okviru Sveta s sedežem v Bruslju; z veseljem pričakuje njuno tesno sodelovanje s Parlamentom, v prvem primeru tudi v skladu z določbami člena 36 PEU; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pooblastilo posebnega tematskega predstavnika EU za človekove pravice in predvideno vzpostavitev Delovne skupine za človekove pravice (COHOM) v okviru Sveta s sedežem v Bruslju; z veseljem pričakuje njuno tesno sodelovanje s Parlamentom, v prvem primeru tudi v skladu z določbami člena 36 PEU;

| 8. | pričakuje, da bo Delovna skupina za človekove pravice okrepila sodelovanje z delovno skupino Sveta o temeljnih pravicah (FREMP) za obravnavo vprašanja skladnosti med zunanjo in notranjo politiko EU glede človekovih pravic; poudarja, da je pomembno, da znotraj Unije obstajajo povezane, dosledne in zgledne politike v skladu s temeljnimi vrednotami in načeli, da bi imela Unija čim večjo verodostojnost na svetovni ravni, da bi bile njene politike na področju človekovih pravic čim bolj učinkovite in da bi resnično spoštovale univerzalnost človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

pričakuje, da bo Delovna skupina za človekove pravice okrepila sodelovanje z delovno skupino Sveta o temeljnih pravicah (FREMP) za obravnavo vprašanja skladnosti med zunanjo in notranjo politiko EU glede človekovih pravic; poudarja, da je pomembno, da znotraj Unije obstajajo povezane, dosledne in zgledne politike v skladu s temeljnimi vrednotami in načeli, da bi imela Unija čim večjo verodostojnost na svetovni ravni, da bi bile njene politike na področju človekovih pravic čim bolj učinkovite in da bi resnično spoštovale univerzalnost človekovih pravic;

| 9. | pozdravlja pozitivni vpliv na skladnost notranjih in zunanjih politik EU, ki ga je imelo delovanje EU kot pravne osebe, vzpostavljene z Lizbonsko pogodbo, na ratifikacijo Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov decembra 2010; poziva k podobnemu pristopu do drugih mednarodnih pogodb in konvencij o človekovih pravicah; poziva Svet in Komisijo k proaktivnemu pristopu na tem področju, da bi odpravili negativne učinke nesistematičnega podpisovanja in ratifikacije drugih pomembnih zunanjih pogodb in konvencij v državah članicah EU; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pozitivni vpliv na skladnost notranjih in zunanjih politik EU, ki ga je imelo delovanje EU kot pravne osebe, vzpostavljene z Lizbonsko pogodbo, na ratifikacijo Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov decembra 2010; poziva k podobnemu pristopu do drugih mednarodnih pogodb in konvencij o človekovih pravicah; poziva Svet in Komisijo k proaktivnemu pristopu na tem področju, da bi odpravili negativne učinke nesistematičnega podpisovanja in ratifikacije drugih pomembnih zunanjih pogodb in konvencij v državah članicah EU;

| 10. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj zaradi učinkovitosti zagotovijo usklajenost in doslednost različnih zunanjih finančnih instrumentov ter obstoječih in načrtovanih dejavnosti EU v zvezi s primerjalnimi analizami, spremljanjem in ocenjevanjem ter metodologij v zvezi z razmerami glede človekovih pravic in demokracije v tretjih državah, med drugim vključno z: razdelki o človekovih pravicah in demokraciji v poročilih o napredku širitve in sosedske politike; oceno načela „več za več“ človekovih pravic in demokracije, ki je določeno za evropsko sosedsko politiko; načrtovano vključitvijo človekovih pravic v ocene učinka, izvedene za zakonodajne in nezakonodajne predloge ter za regionalne ali dvostranske sporazume, ne glede na to, ali se nanašajo na trgovino, partnerstvo, pridruževanje ali sodelovanje; načrtom Komisije za uvedbo ocene stanja na področju človekovih pravic pri oblikovanju pogojev za pomoč EU (zlasti glede proračunske podpore); okrepljenim izvajanjem mehanizma spremljanja za nadzor spoštovanja konvencij o človekovih pravicah v državah GSP+; ciljem sistematiziranja nadaljnje uporabe poročil misij EU za opazovanje volitev; in poudarkom Sveta EU na primerjalnih analizah ter nadaljnjem in sistematičnem upoštevanju vidikov v povezavi s človekovimi pravicami, spolom in otroki, ki jih je prizadel oborožen spopad, v dokumentih misij SVOP o pridobljenih izkušnjah; |
| --- | --- |

10.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj zaradi učinkovitosti zagotovijo usklajenost in doslednost različnih zunanjih finančnih instrumentov ter obstoječih in načrtovanih dejavnosti EU v zvezi s primerjalnimi analizami, spremljanjem in ocenjevanjem ter metodologij v zvezi z razmerami glede človekovih pravic in demokracije v tretjih državah, med drugim vključno z: razdelki o človekovih pravicah in demokraciji v poročilih o napredku širitve in sosedske politike; oceno načela „več za več“ človekovih pravic in demokracije, ki je določeno za evropsko sosedsko politiko; načrtovano vključitvijo človekovih pravic v ocene učinka, izvedene za zakonodajne in nezakonodajne predloge ter za regionalne ali dvostranske sporazume, ne glede na to, ali se nanašajo na trgovino, partnerstvo, pridruževanje ali sodelovanje; načrtom Komisije za uvedbo ocene stanja na področju človekovih pravic pri oblikovanju pogojev za pomoč EU (zlasti glede proračunske podpore); okrepljenim izvajanjem mehanizma spremljanja za nadzor spoštovanja konvencij o človekovih pravicah v državah GSP+; ciljem sistematiziranja nadaljnje uporabe poročil misij EU za opazovanje volitev; in poudarkom Sveta EU na primerjalnih analizah ter nadaljnjem in sistematičnem upoštevanju vidikov v povezavi s človekovimi pravicami, spolom in otroki, ki jih je prizadel oborožen spopad, v dokumentih misij SVOP o pridobljenih izkušnjah;

| 11. | pozdravlja sprejetje državnih strategij o človekovih pravicah za posamezne države, da bi politike izvajali na najprimernejši in najučinkovitejši način; priznava bistveno vlogo delegacij EU pri razvoju in nadaljnjem ukrepanju glede strategij za posamezne države, prilagojenih posebnim okoliščinam, vendar poudarja odgovornost Evropske službe za zunanje delovanje za usklajevanje pri zagotavljanju skladne uporabe ciljev politike EU o človekovih pravicah, ki so določeni v strateškem okviru za človekove pravice in v smernicah EU; poudarja pomen dokončanja mreže osrednjih točk človekovih pravic in demokracije v delegacijah EU ter misijah in operacijah SVOP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj kot najboljšo prakso sprejmejo metodo obravnavanja vprašanj glede človekovih pravic na lokalni ravni z delovnimi skupinami o človekovih pravicah, oblikovanimi med delegacijami EU ter veleposlaništvi držav članic EU; hkrati poziva k ohranjanju rednih stikov s predstavniki civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in poslanci nacionalnih parlamentov; podpira cilj Evropske službe za zunanje delovanje o zagotavljanju usposabljanja o človekovih pravicah in demokraciji vsemu osebju Evropske službe za zunanje delovanje, Komisije, delegacij EU in misij SVOP ter osebju agencij Evropske unije, ki imajo odnose s tretjimi državami, in zlasti agencije FRONTEX; poziva, naj se prav posebna pozornost nameni potrebi po zaščiti zagovornikov človekovih pravic; meni, da bi bilo treba za večjo učinkovitost, uspešnost in usklajenost v SZVP, SVOP, trgovinski in razvojni politiki v okviru geografskih in tematskih programov splošno upoštevati državne strategije na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sprejetje državnih strategij o človekovih pravicah za posamezne države, da bi politike izvajali na najprimernejši in najučinkovitejši način; priznava bistveno vlogo delegacij EU pri razvoju in nadaljnjem ukrepanju glede strategij za posamezne države, prilagojenih posebnim okoliščinam, vendar poudarja odgovornost Evropske službe za zunanje delovanje za usklajevanje pri zagotavljanju skladne uporabe ciljev politike EU o človekovih pravicah, ki so določeni v strateškem okviru za človekove pravice in v smernicah EU; poudarja pomen dokončanja mreže osrednjih točk človekovih pravic in demokracije v delegacijah EU ter misijah in operacijah SVOP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj kot najboljšo prakso sprejmejo metodo obravnavanja vprašanj glede človekovih pravic na lokalni ravni z delovnimi skupinami o človekovih pravicah, oblikovanimi med delegacijami EU ter veleposlaništvi držav članic EU; hkrati poziva k ohranjanju rednih stikov s predstavniki civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in poslanci nacionalnih parlamentov; podpira cilj Evropske službe za zunanje delovanje o zagotavljanju usposabljanja o človekovih pravicah in demokraciji vsemu osebju Evropske službe za zunanje delovanje, Komisije, delegacij EU in misij SVOP ter osebju agencij Evropske unije, ki imajo odnose s tretjimi državami, in zlasti agencije FRONTEX; poziva, naj se prav posebna pozornost nameni potrebi po zaščiti zagovornikov človekovih pravic; meni, da bi bilo treba za večjo učinkovitost, uspešnost in usklajenost v SZVP, SVOP, trgovinski in razvojni politiki v okviru geografskih in tematskih programov splošno upoštevati državne strategije na področju človekovih pravic;

Ukrepi EU v Združenih narodih

| 12. | pozdravlja prizadevanja EU za podporo in oživitev dela na področju človekovih pravic v okviru sistema ZN, vključno z zaključkom pregleda Sveta ZN za človekove pravice v letu 2011; poudarja nadaljnji pomen podpiranja neodvisnosti Urada visokega komisarja za človekove pravice in vloge tematskih posebnih poročevalcev ZN o človekovih pravicah za posamezne države ter pričakuje njihovo tesno sodelovanje z na novo imenovanim posebnim predstavnikom EU za človekove pravice; poudarja pomen pristopa Evropske unije h Konvenciji ZN o pravicah invalidov dne 22. januarja 2011 kot prvi konvenciji ZN s področja človekovih pravic, ki jo je Evropska unija ratificirala kot pravna oseba; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prizadevanja EU za podporo in oživitev dela na področju človekovih pravic v okviru sistema ZN, vključno z zaključkom pregleda Sveta ZN za človekove pravice v letu 2011; poudarja nadaljnji pomen podpiranja neodvisnosti Urada visokega komisarja za človekove pravice in vloge tematskih posebnih poročevalcev ZN o človekovih pravicah za posamezne države ter pričakuje njihovo tesno sodelovanje z na novo imenovanim posebnim predstavnikom EU za človekove pravice; poudarja pomen pristopa Evropske unije h Konvenciji ZN o pravicah invalidov dne 22. januarja 2011 kot prvi konvenciji ZN s področja človekovih pravic, ki jo je Evropska unija ratificirala kot pravna oseba;

| 13. | poudarja pomen dejavne udeležbe EU pri delu Sveta ZN za človekove pravice s podporo resolucijam, uradnimi izjavami ter sodelovanjem v interaktivnih pogovorih in razpravah, ter izraža trdno podporo taki udeležbi; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen dejavne udeležbe EU pri delu Sveta ZN za človekove pravice s podporo resolucijam, uradnimi izjavami ter sodelovanjem v interaktivnih pogovorih in razpravah, ter izraža trdno podporo taki udeležbi;

| 14. | pozdravlja vodstvo, ki so ga države članice EU pokazale pri podpori verodostojnosti sistema ZN za človekove pravice, ko so skupaj razširile stalno vabilo na vse posebne postopke ZN v zvezi s človekovimi pravicami in sprožile posebno sejo Sveta ZN za človekove pravice o Libiji, kjer je bilo podano zgodovinsko priporočilo za začasno izključitev Libije, in ko so prevzele pobudo pri prizadevanjih, ki so vodila k vzpostavitvi neodvisne preiskovalne komisije o razmerah glede človekovih pravic v Siriji; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja vodstvo, ki so ga države članice EU pokazale pri podpori verodostojnosti sistema ZN za človekove pravice, ko so skupaj razširile stalno vabilo na vse posebne postopke ZN v zvezi s človekovimi pravicami in sprožile posebno sejo Sveta ZN za človekove pravice o Libiji, kjer je bilo podano zgodovinsko priporočilo za začasno izključitev Libije, in ko so prevzele pobudo pri prizadevanjih, ki so vodila k vzpostavitvi neodvisne preiskovalne komisije o razmerah glede človekovih pravic v Siriji;

| 15. | priznava potencial EU za vzpostavljanje stikov in ustvarjalno oblikovanje koalicij, kar kažejo ukrepi EU, ki so omogočili sprejetje prelomne resolucije Sveta za človekove pravice o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, ki so jo podprle vse države iz regije, ter doseganje soglasja v Ženevi in New Yorku glede potrebe po boju proti verski nestrpnosti in zaščiti svobode veroizpovedi in prepričanja ter istočasnem preprečevanju morebitnega škodljivega vpliva na druge osrednje človekove pravice, kot je svoboda izražanja; |
| --- | --- |

15.

priznava potencial EU za vzpostavljanje stikov in ustvarjalno oblikovanje koalicij, kar kažejo ukrepi EU, ki so omogočili sprejetje prelomne resolucije Sveta za človekove pravice o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, ki so jo podprle vse države iz regije, ter doseganje soglasja v Ženevi in New Yorku glede potrebe po boju proti verski nestrpnosti in zaščiti svobode veroizpovedi in prepričanja ter istočasnem preprečevanju morebitnega škodljivega vpliva na druge osrednje človekove pravice, kot je svoboda izražanja;

| 16. | ponavlja svoje nasprotovanje praksi regionalnih skupin, ki prirejajo volitve v Svet za človekove pravice brez protikandidatov; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoje nasprotovanje praksi regionalnih skupin, ki prirejajo volitve v Svet za človekove pravice brez protikandidatov;

| 17. | priporoča nadaljnje ukrepe v zvezi s priporočili splošnega rednega pregleda, in sicer njihovo vključitev v državne strategije o človekovih pravicah, pa tudi v dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

17.

priporoča nadaljnje ukrepe v zvezi s priporočili splošnega rednega pregleda, in sicer njihovo vključitev v državne strategije o človekovih pravicah, pa tudi v dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah;

| 18. | spominja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev za nadaljnje delovanje regionalnih pisarn Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR); |
| --- | --- |

18.

spominja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev za nadaljnje delovanje regionalnih pisarn Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR);

| 19. | opominja na sprejetje resolucije št. 65/276 Generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu ZN kot na skromen začetek odločnejših prizadevanj za krepitev vloge Unije pri dejavnostih te organizacije v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

19.

opominja na sprejetje resolucije št. 65/276 Generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu ZN kot na skromen začetek odločnejših prizadevanj za krepitev vloge Unije pri dejavnostih te organizacije v zvezi s človekovimi pravicami;

Politika EU o mednarodnem kazenskem pravosodju, boju proti nekaznovanju in Mednarodnem kazenskem sodišču

| 20. | obžaluje, da se v novih in tranzicijskih demokracijah pod pretvezo pravne države in boja proti korupciji pogosto kaže selektivna pravičnost; obžaluje, da je selektivna pravičnost postala zgolj sredstvo za politično maščevanje in obračun s političnimi disidenti, s katerim se opozicija, zaposleni v medijih in zagovorniki človekovih pravic ustrahujejo in potiskajo na obrobje, zlasti v času pred volitvami; je še vedno zaskrbljen zaradi kriminalnih preiskav in politično motiviranih tožb zoper člane opozicije v Ukrajini ter poziva ukrajinske organe oblasti, naj končajo nenehno nadlegovanje opozicije, saj je to velika ovira v prizadevanjih države, da bi zagotovila pravni red in demokratične vrednote. |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da se v novih in tranzicijskih demokracijah pod pretvezo pravne države in boja proti korupciji pogosto kaže selektivna pravičnost; obžaluje, da je selektivna pravičnost postala zgolj sredstvo za politično maščevanje in obračun s političnimi disidenti, s katerim se opozicija, zaposleni v medijih in zagovorniki človekovih pravic ustrahujejo in potiskajo na obrobje, zlasti v času pred volitvami; je še vedno zaskrbljen zaradi kriminalnih preiskav in politično motiviranih tožb zoper člane opozicije v Ukrajini ter poziva ukrajinske organe oblasti, naj končajo nenehno nadlegovanje opozicije, saj je to velika ovira v prizadevanjih države, da bi zagotovila pravni red in demokratične vrednote.

| 21. | obžaluje, da kljub številnim pozivom mednarodnih organov ruskim oblastem ni bilo napredka pri preiskavi smrti Sergeja Magnitskega; zato Svet poziva k uvedbi in izvajanju prepovedi izdajanja vizumov na ravni celotne EU za uradnike, ki so odgovorni za smrt Sergeja Magnitskega, ter zamrznitev morebitnega finančnega premoženja, ki ga imajo oni osebno ali njihovi najožji sorodniki v EU; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da kljub številnim pozivom mednarodnih organov ruskim oblastem ni bilo napredka pri preiskavi smrti Sergeja Magnitskega; zato Svet poziva k uvedbi in izvajanju prepovedi izdajanja vizumov na ravni celotne EU za uradnike, ki so odgovorni za smrt Sergeja Magnitskega, ter zamrznitev morebitnega finančnega premoženja, ki ga imajo oni osebno ali njihovi najožji sorodniki v EU;

| 22. | je še vedno razočaran zaradi postopkov zoper Mihaila Hodorkovskega in Platona Lebedeva, ki so na mednarodni ravni prikazani kot politični; |
| --- | --- |

22.

je še vedno razočaran zaradi postopkov zoper Mihaila Hodorkovskega in Platona Lebedeva, ki so na mednarodni ravni prikazani kot politični;

| 23. | praznuje deseto obletnico začetka veljavnosti Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; pozdravlja dejstvo, da so ga ratificirali tudi Zelenortski otoki in Vanuatu; priznava Mednarodno kazensko sodišče kot mehanizem „zadnje stopnje“, ki je pristojen za uveljavljanje pravic žrtev zločinov zoper človečnost, genocida in vojnih zločinov, kot je določeno z načelom dopolnjevanja iz Rimskega statuta; |
| --- | --- |

23.

praznuje deseto obletnico začetka veljavnosti Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; pozdravlja dejstvo, da so ga ratificirali tudi Zelenortski otoki in Vanuatu; priznava Mednarodno kazensko sodišče kot mehanizem „zadnje stopnje“, ki je pristojen za uveljavljanje pravic žrtev zločinov zoper človečnost, genocida in vojnih zločinov, kot je določeno z načelom dopolnjevanja iz Rimskega statuta;

| 24. | ponovno izraža svojo odločno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču v boju proti nekaznovanosti najhujših kaznivih dejanj mednarodnega pomena; poziva EU in njene države članice, naj še naprej politično, diplomatsko, logistično in finančno podpirajo Mednarodno kazensko sodišče in druga mednarodna kazenska sodišča, vključno z ad hoc mednarodnima sodiščema za nekdanjo Jugoslavijo in Ruando, Posebnim sodiščem za Sierro Leone, izrednimi sodnimi senati v Kambodži ter Posebnim sodiščem za Libanon; |
| --- | --- |

24.

ponovno izraža svojo odločno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču v boju proti nekaznovanosti najhujših kaznivih dejanj mednarodnega pomena; poziva EU in njene države članice, naj še naprej politično, diplomatsko, logistično in finančno podpirajo Mednarodno kazensko sodišče in druga mednarodna kazenska sodišča, vključno z ad hoc mednarodnima sodiščema za nekdanjo Jugoslavijo in Ruando, Posebnim sodiščem za Sierro Leone, izrednimi sodnimi senati v Kambodži ter Posebnim sodiščem za Libanon;

| 25. | pozdravlja vključitev sklicevanja na potrebo po odločnem boju proti nekaznovanosti hudih kaznivih dejanj v strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijski načrt za njegovo izvajanje, tudi z zavezanostjo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in dogovorom o primarni dolžnosti posameznih držav, da raziščejo hude mednarodne zločine ter spodbujajo in prispevajo h krepitvi zmogljivosti nacionalnih sodnih sistemov za preiskovanje in pregon teh zločinov; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja vključitev sklicevanja na potrebo po odločnem boju proti nekaznovanosti hudih kaznivih dejanj v strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijski načrt za njegovo izvajanje, tudi z zavezanostjo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in dogovorom o primarni dolžnosti posameznih držav, da raziščejo hude mednarodne zločine ter spodbujajo in prispevajo h krepitvi zmogljivosti nacionalnih sodnih sistemov za preiskovanje in pregon teh zločinov;

| 26. | pozdravlja zaveze iz Sklepa Sveta 2011/168/SZVP glede Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejete 21. marca 2011, in v poznejšem akcijskem načrtu, sprejetem 12. julija 2011, ter priporoča, naj EU in države članice zagotovijo njuno izvajanje z učinkovitimi in konkretnimi ukrepi, ki bodo spodbudili univerzalnost in celovitost Rimskega statuta, podprli neodvisnost sodišča in njegovo uspešno in učinkovito delovanje ter podprli izvajanje načela dopolnjevanja; poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj izvaja ukrepe, navedene v strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo, povezane z Mednarodnim kazenskim sodiščem; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja zaveze iz Sklepa Sveta 2011/168/SZVP glede Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejete 21. marca 2011, in v poznejšem akcijskem načrtu, sprejetem 12. julija 2011, ter priporoča, naj EU in države članice zagotovijo njuno izvajanje z učinkovitimi in konkretnimi ukrepi, ki bodo spodbudili univerzalnost in celovitost Rimskega statuta, podprli neodvisnost sodišča in njegovo uspešno in učinkovito delovanje ter podprli izvajanje načela dopolnjevanja; poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj izvaja ukrepe, navedene v strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo, povezane z Mednarodnim kazenskim sodiščem;

| 27. | priznava prizadevanja Komisije za vzpostavitev „dopolnilnega instrumenta EU“, usmerjenega k podpori razvoju državnih zmogljivosti in ustvarjanju politične volje za preiskovanje in pregon domnevnih mednarodnih kaznivih dejanj, ter poudarja pomen poglobljenih posvetovanj z državami članicami, Parlamentom in organizacijami civilne družbe glede dokončnega izoblikovanja instrumenta; |
| --- | --- |

27.

priznava prizadevanja Komisije za vzpostavitev „dopolnilnega instrumenta EU“, usmerjenega k podpori razvoju državnih zmogljivosti in ustvarjanju politične volje za preiskovanje in pregon domnevnih mednarodnih kaznivih dejanj, ter poudarja pomen poglobljenih posvetovanj z državami članicami, Parlamentom in organizacijami civilne družbe glede dokončnega izoblikovanja instrumenta;

| 28. | ponovno priporoča, naj se Rimski statut doda v nabor mednarodnih pogodb o dobrem upravljanju in pravni državi, ki jih morajo ratificirati tretje države, ki so vključene v splošni sistem preferencialov (GSP+); podpira dosledno vključevanje klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v sporazume EU s tretjimi državami; poziva k splošnemu upoštevanju Mednarodnega kazenskega sodišča pri vseh prednostnih nalogah zunanje politike EU, še zlasti s sistematičnim upoštevanjem boja proti nekaznovanju in načela dopolnjevanja; |
| --- | --- |

28.

ponovno priporoča, naj se Rimski statut doda v nabor mednarodnih pogodb o dobrem upravljanju in pravni državi, ki jih morajo ratificirati tretje države, ki so vključene v splošni sistem preferencialov (GSP+); podpira dosledno vključevanje klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v sporazume EU s tretjimi državami; poziva k splošnemu upoštevanju Mednarodnega kazenskega sodišča pri vseh prednostnih nalogah zunanje politike EU, še zlasti s sistematičnim upoštevanjem boja proti nekaznovanju in načela dopolnjevanja;

| 29. | poudarja pomembnost odločnih ukrepov EU za predvidevanje in s tem preprečevanje ali obsodbo primerov nesodelovanja, kot so vabila posameznikom, za katere je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje, ter izmikanje prijetju in predaji takih posameznikov; znova poziva EU in države članice, naj pravočasno izpolnijo vse zahteve sodišča za podporo in sodelovanje, da bi med drugim zagotovili izvršitev nerešenih nalogov za prijetje; znova potrjuje, da bi EU in njene države članice morale s pomočjo Evropske službe za zunanje delovanje vzpostaviti sistem notranjih smernic s kodeksom ravnanja za stike med uradniki EU in držav članic ter osebami, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomembnost odločnih ukrepov EU za predvidevanje in s tem preprečevanje ali obsodbo primerov nesodelovanja, kot so vabila posameznikom, za katere je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje, ter izmikanje prijetju in predaji takih posameznikov; znova poziva EU in države članice, naj pravočasno izpolnijo vse zahteve sodišča za podporo in sodelovanje, da bi med drugim zagotovili izvršitev nerešenih nalogov za prijetje; znova potrjuje, da bi EU in njene države članice morale s pomočjo Evropske službe za zunanje delovanje vzpostaviti sistem notranjih smernic s kodeksom ravnanja za stike med uradniki EU in držav članic ter osebami, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče;

| 30. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi izida pogovorov o proračunu na desetem zasedanju skupščine držav pogodbenic od 12 do 21. decembra 2011, saj kaže, da sodišču ne bodo zagotovljena zadostna sredstva; globoko obžaluje, da nekatere evropske države podpisnice Rimskega statuta zahtevajo sprejetje proračuna z ničelno rastjo/nižjega proračuna in da skupščina sodišču ni želela zagotoviti zadostnih sredstev za učinkovito izvajanje njegovih sodnih pristojnosti ter zanesljivo, pošteno, smiselno in učinkovito izvrševanje pravice; poziva države članice, naj na zasedanju skupščine držav pogodbenic izkažejo trdno podporo delovanju sodišča ter zavrnejo predloge za ničelno nominalno rast njegovega proračuna, saj bi to ogrozilo njegovo zmožnost izvrševanja pravice in odzivanja na nove razmere; |
| --- | --- |

30.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi izida pogovorov o proračunu na desetem zasedanju skupščine držav pogodbenic od 12 do 21. decembra 2011, saj kaže, da sodišču ne bodo zagotovljena zadostna sredstva; globoko obžaluje, da nekatere evropske države podpisnice Rimskega statuta zahtevajo sprejetje proračuna z ničelno rastjo/nižjega proračuna in da skupščina sodišču ni želela zagotoviti zadostnih sredstev za učinkovito izvajanje njegovih sodnih pristojnosti ter zanesljivo, pošteno, smiselno in učinkovito izvrševanje pravice; poziva države članice, naj na zasedanju skupščine držav pogodbenic izkažejo trdno podporo delovanju sodišča ter zavrnejo predloge za ničelno nominalno rast njegovega proračuna, saj bi to ogrozilo njegovo zmožnost izvrševanja pravice in odzivanja na nove razmere;

| 31. | poudarja, da bi morala podpora EU v boju proti nekaznovanju zajemati številne pobude, ki med drugim vključujejo: okrepljena prizadevanja za spodbujanje širše ratifikacije in izvajanja Rimskega statuta ter Sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča, da bi sodišče postalo resnično globalno in univerzalno; okrepljena prizadevanja za zagotovitev polnega sodelovanja s sodiščem, vključno s sprejetjem nacionalne zakonodaje o sodelovanju in sklenitvijo okvirnih sporazumov z Mednarodnim kazenskim sodiščem o izvrševanju kazenskih sankcij, ki jih izreče sodišče, o varstvu in preselitvah žrtev in prič itd., da se omogoči ustrezno in pravočasno sodelovanje s sodiščem; ter odločno politično in diplomatsko podporo, še posebej na področju izvrševanja nerešenih nalogov za prijetje; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi morala podpora EU v boju proti nekaznovanju zajemati številne pobude, ki med drugim vključujejo: okrepljena prizadevanja za spodbujanje širše ratifikacije in izvajanja Rimskega statuta ter Sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča, da bi sodišče postalo resnično globalno in univerzalno; okrepljena prizadevanja za zagotovitev polnega sodelovanja s sodiščem, vključno s sprejetjem nacionalne zakonodaje o sodelovanju in sklenitvijo okvirnih sporazumov z Mednarodnim kazenskim sodiščem o izvrševanju kazenskih sankcij, ki jih izreče sodišče, o varstvu in preselitvah žrtev in prič itd., da se omogoči ustrezno in pravočasno sodelovanje s sodiščem; ter odločno politično in diplomatsko podporo, še posebej na področju izvrševanja nerešenih nalogov za prijetje;

| 32. | v zvezi z arabsko pomladjo poudarja pomen razvoja skladne in specifične politike EU o tranzicijskem sodstvu, poleg krepitve neodvisnosti sodstva, vključno s povezavo z Mednarodnim kazenskim sodiščem kot sodiščem na zadnji stopnji, da bi državam v tranziciji pomagali obravnavati pretekle kršitve človekovih pravic in se bojevati proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

32.

v zvezi z arabsko pomladjo poudarja pomen razvoja skladne in specifične politike EU o tranzicijskem sodstvu, poleg krepitve neodvisnosti sodstva, vključno s povezavo z Mednarodnim kazenskim sodiščem kot sodiščem na zadnji stopnji, da bi državam v tranziciji pomagali obravnavati pretekle kršitve človekovih pravic in se bojevati proti nekaznovanju;

| 33. | poudarja, da lahko digitalno zbiranje dokazov in razširjanje slik, ki prikazujejo kršitve človekovih pravic, prispevata k svetovnemu boju proti nekaznovanju; meni, da je potrebna pomoč pri pripravi gradiv, ki so po mednarodnem (kazenskem) pravu sprejemljiva kot dokazi v sodnih postopkih; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da lahko digitalno zbiranje dokazov in razširjanje slik, ki prikazujejo kršitve človekovih pravic, prispevata k svetovnemu boju proti nekaznovanju; meni, da je potrebna pomoč pri pripravi gradiv, ki so po mednarodnem (kazenskem) pravu sprejemljiva kot dokazi v sodnih postopkih;

Ukrepi EU v mednarodnem humanitarnem pravu

| 34. | pozdravlja vključitev, prvo te vrste, posebnega razdelka o mednarodnem humanitarnem pravu v letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2011 ter prizadevanja EU za zagotovitev odgovornosti, s tem da beleži vse zlorabe mednarodnega humanitarnega prava in podpornih mehanizmov odgovornosti ter se zavezuje k boju proti prisilnim izginotjem, nadaljnji podpori Mednarodnega kazenskega sodišča, delu za nadaljnjo udeležbo v glavnih instrumentih mednarodnega humanitarnega prava, spodbujanju spoštovanja temeljnih postopkovnih jamstev za vse osebe, pridržane v oboroženem spopadu, in podpori mednarodnim instrumentom za odpravljanje humanitarnih nevarnosti, ki jih predstavljajo eksplozivni ostanki vojne, kasetno strelivo, improvizirana eksplozivna telesa in protipehotne mine; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja vključitev, prvo te vrste, posebnega razdelka o mednarodnem humanitarnem pravu v letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2011 ter prizadevanja EU za zagotovitev odgovornosti, s tem da beleži vse zlorabe mednarodnega humanitarnega prava in podpornih mehanizmov odgovornosti ter se zavezuje k boju proti prisilnim izginotjem, nadaljnji podpori Mednarodnega kazenskega sodišča, delu za nadaljnjo udeležbo v glavnih instrumentih mednarodnega humanitarnega prava, spodbujanju spoštovanja temeljnih postopkovnih jamstev za vse osebe, pridržane v oboroženem spopadu, in podpori mednarodnim instrumentom za odpravljanje humanitarnih nevarnosti, ki jih predstavljajo eksplozivni ostanki vojne, kasetno strelivo, improvizirana eksplozivna telesa in protipehotne mine;

| 35. | vendar obžaluje, da splošna osveščenost in izvajanje smernic EU za spodbujanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom ostajata na znatno nižji ravni v primerjavi z drugimi smernicami; poziva EU, naj bolj politično izpostavi in nameni več sredstev izvajanju teh smernic, zlasti tako, da bo zagotovila vključitev mednarodnega humanitarnega prava v operacije za krizno upravljanje ter da se bo aktivno bojevala proti nekaznovanju in zagotavljala individualno odgovornost; |
| --- | --- |

35.

vendar obžaluje, da splošna osveščenost in izvajanje smernic EU za spodbujanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom ostajata na znatno nižji ravni v primerjavi z drugimi smernicami; poziva EU, naj bolj politično izpostavi in nameni več sredstev izvajanju teh smernic, zlasti tako, da bo zagotovila vključitev mednarodnega humanitarnega prava v operacije za krizno upravljanje ter da se bo aktivno bojevala proti nekaznovanju in zagotavljala individualno odgovornost;

| 36. | opozarja, da mora biti spoštovanje mednarodnega prava v središču vseh strategij EU, katerih cilj je okrepiti človekove pravice in demokracijo po vsem svetu, zlasti pa v odnosih s partnerji, ki so vpleteni v oborožene ali zamrznjene spore, če želimo doseči, da do kršitev človekovih pravic sploh ne bo prihajalo; opozarja, da je treba odpraviti vso finančno, logistično in taktično pomoč EU sprtim stranem, vključno z dobavo orožja, streliva in drugih vrst vojaške opreme, kot določa skupno stališče EU o izvozu orožja; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da mora biti spoštovanje mednarodnega prava v središču vseh strategij EU, katerih cilj je okrepiti človekove pravice in demokracijo po vsem svetu, zlasti pa v odnosih s partnerji, ki so vpleteni v oborožene ali zamrznjene spore, če želimo doseči, da do kršitev človekovih pravic sploh ne bo prihajalo; opozarja, da je treba odpraviti vso finančno, logistično in taktično pomoč EU sprtim stranem, vključno z dobavo orožja, streliva in drugih vrst vojaške opreme, kot določa skupno stališče EU o izvozu orožja;

| 37. | poudarja tudi potrebo po zagotavljanju bolj sistematične obravnave boja proti nekaznovanosti za zločine proti človeštvu, vojne zločine in genocid v dvostranskih odnosih EU z zadevnimi državami tudi z omembo v izjavah za javnost, EU pa mora nekaznovanje bolj dosledno obravnavati na večstranski ravni, na primer v Generalni skupščini ZN in Svetu za človekove pravice; |
| --- | --- |

37.

poudarja tudi potrebo po zagotavljanju bolj sistematične obravnave boja proti nekaznovanosti za zločine proti človeštvu, vojne zločine in genocid v dvostranskih odnosih EU z zadevnimi državami tudi z omembo v izjavah za javnost, EU pa mora nekaznovanje bolj dosledno obravnavati na večstranski ravni, na primer v Generalni skupščini ZN in Svetu za človekove pravice;

| 38. | ponavlja svojo zavezanost načelu „odgovornosti za zaščito“ in poudarja pomen prevzema odgovornosti s strani mednarodne skupnosti, vključno z EU, pri obravnavi hudih kršitev človekovih pravic v tretjih državah, kadar vlade teh držav niso zmožne zaščititi svojih državljanov ali pa tega ne želijo storiti; poudarja, da ta ukrep mednarodne skupnosti pomeni humanitarno posredovanje in ustrezen diplomatski pritisk ter le v skrajnem primeru kolektivno uporabo sile v okviru ali z odobritvijo ZN; poziva EU k dejavnemu sodelovanju in spodbujanju nujne reforme Varnostnega sveta ZN, da bi preprečila oviranje uveljavljanja načela "odgovornosti za zaščito; |
| --- | --- |

38.

ponavlja svojo zavezanost načelu „odgovornosti za zaščito“ in poudarja pomen prevzema odgovornosti s strani mednarodne skupnosti, vključno z EU, pri obravnavi hudih kršitev človekovih pravic v tretjih državah, kadar vlade teh držav niso zmožne zaščititi svojih državljanov ali pa tega ne želijo storiti; poudarja, da ta ukrep mednarodne skupnosti pomeni humanitarno posredovanje in ustrezen diplomatski pritisk ter le v skrajnem primeru kolektivno uporabo sile v okviru ali z odobritvijo ZN; poziva EU k dejavnemu sodelovanju in spodbujanju nujne reforme Varnostnega sveta ZN, da bi preprečila oviranje uveljavljanja načela "odgovornosti za zaščito;

| 39. | v tem okviru želi pohvaliti ukrepe Evropske unije in številnih držav članic, ki so prevzele vodstvo pri preprečevanju nadaljnjega nasilja nad civilnim prebivalstvom v Libiji leta 2011, vendar obžaluje pomanjkanje usklajenega odziva na ravni EU; |
| --- | --- |

39.

v tem okviru želi pohvaliti ukrepe Evropske unije in številnih držav članic, ki so prevzele vodstvo pri preprečevanju nadaljnjega nasilja nad civilnim prebivalstvom v Libiji leta 2011, vendar obžaluje pomanjkanje usklajenega odziva na ravni EU;

| 40. | je globoko zaskrbljen nad položajem človekovih pravic v Libiji, zlasti glede razmer v zaporih in ravnanja s priporniki, ki so v ujetništvu številnih milic brez učinkovitega in resnega nadzora začasne vlade, ter zahteva večjo budnost in trajno podporo mednarodne skupnosti, kot je 25. januarja 2012 pred Varnostnim svetom ZN zahtevala visoka komisarka ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

40.

je globoko zaskrbljen nad položajem človekovih pravic v Libiji, zlasti glede razmer v zaporih in ravnanja s priporniki, ki so v ujetništvu številnih milic brez učinkovitega in resnega nadzora začasne vlade, ter zahteva večjo budnost in trajno podporo mednarodne skupnosti, kot je 25. januarja 2012 pred Varnostnim svetom ZN zahtevala visoka komisarka ZN za človekove pravice;

| 41. | je seznanjen s prizadevanji Evropske unije in mednarodne skupnosti v Siriji, vendar obžaluje, ker ta prizadevanja niso pripomogla k izboljšanju položaja na terenu; ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer v Siriji, zlasti glede trajajočih izrednih razmer na področju človekovih pravic in humanitarne krize; najostreje obsoja širjenje brutalnega nasilja in sistematične kršitve človekovih pravic ter temeljnih svoboščin, ki jih sirski režim izvaja nad svojim prebivalstvom, vključno z otroki in ženskami; poziva sirske oblasti k takojšnjemu prenehanju kršenja človekovih pravic in izpolnjevanju njihovih dolžnosti v okviru mednarodnega prava na področju človekovih pravic, kar bi omogočilo mirne in demokratične spremembe; ponovno izraža trdno podporo posebnemu odposlancu ZN in Arabske lige in poziva Varnostni svet ZN, naj sprejme ustrezne ukrepe za ustavitev pobojev civilistov in odgovorne za hude vojne zločine in kršitve človekovih pravic v Siriji preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

41.

je seznanjen s prizadevanji Evropske unije in mednarodne skupnosti v Siriji, vendar obžaluje, ker ta prizadevanja niso pripomogla k izboljšanju položaja na terenu; ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer v Siriji, zlasti glede trajajočih izrednih razmer na področju človekovih pravic in humanitarne krize; najostreje obsoja širjenje brutalnega nasilja in sistematične kršitve človekovih pravic ter temeljnih svoboščin, ki jih sirski režim izvaja nad svojim prebivalstvom, vključno z otroki in ženskami; poziva sirske oblasti k takojšnjemu prenehanju kršenja človekovih pravic in izpolnjevanju njihovih dolžnosti v okviru mednarodnega prava na področju človekovih pravic, kar bi omogočilo mirne in demokratične spremembe; ponovno izraža trdno podporo posebnemu odposlancu ZN in Arabske lige in poziva Varnostni svet ZN, naj sprejme ustrezne ukrepe za ustavitev pobojev civilistov in odgovorne za hude vojne zločine in kršitve človekovih pravic v Siriji preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 42. | pozdravlja novi program EU Aid Volunteers – Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč, ki bo v začetnem programskem obdobju v letih 2014–2020 približno 10  000 Evropejcem omogočil sodelovanje v humanitarnih dejavnostih po vsem svetu, tam, kjer je pomoč najbolj potrebna, ter izkazovanje evropske solidarnosti s praktično pomočjo skupnostim, ki so jih doletele naravne ali druge nesreče; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja novi program EU Aid Volunteers – Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč, ki bo v začetnem programskem obdobju v letih 2014–2020 približno 10  000 Evropejcem omogočil sodelovanje v humanitarnih dejavnostih po vsem svetu, tam, kjer je pomoč najbolj potrebna, ter izkazovanje evropske solidarnosti s praktično pomočjo skupnostim, ki so jih doletele naravne ali druge nesreče;

| 43. | trdi, da bi morale biti zasebne vojaške in varnostne službe odgovorne za vse kršitve človekovih pravic in humanitarnega prava, ki jih zagreši njihovo osebje; poziva EU in države članice, naj glede na razširjeno uporabo zasebnih vojaških in varnostnih služb okrepijo prizadevanja za oblikovanje verodostojne regulativne rešitve, s katero bi odpravili pravne vrzeli glede odgovornosti; |
| --- | --- |

43.

trdi, da bi morale biti zasebne vojaške in varnostne službe odgovorne za vse kršitve človekovih pravic in humanitarnega prava, ki jih zagreši njihovo osebje; poziva EU in države članice, naj glede na razširjeno uporabo zasebnih vojaških in varnostnih služb okrepijo prizadevanja za oblikovanje verodostojne regulativne rešitve, s katero bi odpravili pravne vrzeli glede odgovornosti;

Evropska sosedstva politika in arabska pomlad

| 44. | poudarja, kako pomembne so bile vstaje v arabskem svetu leta 2011, saj so pomenile tako izraz želje po svobodi, pravici in dostojanstvu kot tudi velik izziv za politiko EU v regiji in onkraj nje; priznava, da je EU okrepila svoja politična prizadevanja v vzhodnem in južnem sosedstvu, a poudarja, da se je treba naučiti iz prejšnjih političnih napak ter oblikovati novo politiko, ki bo spoštovala človekove pravice in podpirala demokratične vrednote; |
| --- | --- |

44.

poudarja, kako pomembne so bile vstaje v arabskem svetu leta 2011, saj so pomenile tako izraz želje po svobodi, pravici in dostojanstvu kot tudi velik izziv za politiko EU v regiji in onkraj nje; priznava, da je EU okrepila svoja politična prizadevanja v vzhodnem in južnem sosedstvu, a poudarja, da se je treba naučiti iz prejšnjih političnih napak ter oblikovati novo politiko, ki bo spoštovala človekove pravice in podpirala demokratične vrednote;

| 45. | pozdravlja, da politika EU do južnega sosedstva po novem poudarja vzajemno odgovornost in skupno predanost splošnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države; zahteva doslednost v približevanju politike EU na področju človekovih pravic jugu in vzhodu; poudarja, da je treba na vzhodu preprečiti enake politične napake, kot so bile storjene na jugu pred arabsko pomladjo leta 2011; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja, da politika EU do južnega sosedstva po novem poudarja vzajemno odgovornost in skupno predanost splošnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države; zahteva doslednost v približevanju politike EU na področju človekovih pravic jugu in vzhodu; poudarja, da je treba na vzhodu preprečiti enake politične napake, kot so bile storjene na jugu pred arabsko pomladjo leta 2011;

| 46. | opozarja na svoji resoluciji z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari (12) ter 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (13); izraža zaskrbljenost zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari; poziva k spoštovanju temeljnih pravic ljudstev Zahodne Sahare, vključno s pravico do svobode združevanja, do svobode izražanja ter pravico do demonstracij; zahteva izpustitev vseh zahodnosaharskih političnih zapornikov; poziva k odprtju ozemlja za neodvisne opazovalce, nevladne organizacije in sredstva obveščanja; ponovno poudarja svojo podporo k vzpostavitvi mednarodnega mehanizma za nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic v Zahodni Sahari; podpira pravično in dokončno rešitev konflikta na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe v skladu z ustreznimi resolucijami Organizacije združenih narodov; |
| --- | --- |

46.

opozarja na svoji resoluciji z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari (12) ter 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (13); izraža zaskrbljenost zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari; poziva k spoštovanju temeljnih pravic ljudstev Zahodne Sahare, vključno s pravico do svobode združevanja, do svobode izražanja ter pravico do demonstracij; zahteva izpustitev vseh zahodnosaharskih političnih zapornikov; poziva k odprtju ozemlja za neodvisne opazovalce, nevladne organizacije in sredstva obveščanja; ponovno poudarja svojo podporo k vzpostavitvi mednarodnega mehanizma za nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic v Zahodni Sahari; podpira pravično in dokončno rešitev konflikta na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe v skladu z ustreznimi resolucijami Organizacije združenih narodov;

| 47. | poudarja pomen vloge žensk in njihove polne udeležbe v političnem in gospodarskem odločanju, zlasti v povojnih procesih izgradnje miru, pogajanjih o demokratičnem prehodu in procesih reševanja konfliktov, sprave in stabilizacije, in sicer v smislu cilja ozaveščanja in posvečanja večje pozornosti odpravi diskriminacije žensk v procesih demokratizacije v številnih tretjih državah; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomen vloge žensk in njihove polne udeležbe v političnem in gospodarskem odločanju, zlasti v povojnih procesih izgradnje miru, pogajanjih o demokratičnem prehodu in procesih reševanja konfliktov, sprave in stabilizacije, in sicer v smislu cilja ozaveščanja in posvečanja večje pozornosti odpravi diskriminacije žensk v procesih demokratizacije v številnih tretjih državah;

| 48. | ponovno poudarja stališče, da bi moral pristop „več za več“ temeljiti na jasno opredeljenih merilih ter posebnih, izmerljivih, dosegljivih, preglednih in časovno vezanih primerjalnih analizah; poziva ESZD in Komisijo, naj začneta ta pristop sistematično vključevati v poročila o napredku pri sosedski politiki; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja stališče, da bi moral pristop „več za več“ temeljiti na jasno opredeljenih merilih ter posebnih, izmerljivih, dosegljivih, preglednih in časovno vezanih primerjalnih analizah; poziva ESZD in Komisijo, naj začneta ta pristop sistematično vključevati v poročila o napredku pri sosedski politiki;

| 49. | pozdravlja okrepljeno navezovanje stikov EU s civilno družbo in poudarja, da mora civilna družba bolj sistematično in redno prispevati k pripravi državnih strategij za človekove pravice in ocen človekovih pravic, ki so potrebne za ustrezno izvajanje novega pristopa „več za več“ v politiki EU; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja okrepljeno navezovanje stikov EU s civilno družbo in poudarja, da mora civilna družba bolj sistematično in redno prispevati k pripravi državnih strategij za človekove pravice in ocen človekovih pravic, ki so potrebne za ustrezno izvajanje novega pristopa „več za več“ v politiki EU;

| 50. | prav tako pozdravlja dejavnosti v okviru pobude vzhodnega partnerstva pri spodbujanju človekovih pravic, demokracije, temeljnih svoboščin in pravne države v partnerskih državah; poziva Evropsko unijo naj se opre na izkušnje lastnih držav članic pri prehodu iz avtoritativnih v demokratične režime ter pretvori pri tem pridobljene izkušnje v oprijemljive, v rezultate usmerjene programe v vzhodnih partnerskih državah Unije; poziva EU, naj zavzame dejavnejše in bolj usklajeno stališče pri spodbujanju človekovih pravic, demokracije in pravne države v partnerskih državah; |
| --- | --- |

50.

prav tako pozdravlja dejavnosti v okviru pobude vzhodnega partnerstva pri spodbujanju človekovih pravic, demokracije, temeljnih svoboščin in pravne države v partnerskih državah; poziva Evropsko unijo naj se opre na izkušnje lastnih držav članic pri prehodu iz avtoritativnih v demokratične režime ter pretvori pri tem pridobljene izkušnje v oprijemljive, v rezultate usmerjene programe v vzhodnih partnerskih državah Unije; poziva EU, naj zavzame dejavnejše in bolj usklajeno stališče pri spodbujanju človekovih pravic, demokracije in pravne države v partnerskih državah;

| 51. | obžaluje pa, da politika vzhodnega partnerstva včasih pušča prostor za napačno interpretacijo ter pravzaprav postaja politika vsesplošne popustljivosti in odpuščanja, vsebuje pa tudi dvojna merila, ki se pogosto uporabljajo v zvezi z državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

51.

obžaluje pa, da politika vzhodnega partnerstva včasih pušča prostor za napačno interpretacijo ter pravzaprav postaja politika vsesplošne popustljivosti in odpuščanja, vsebuje pa tudi dvojna merila, ki se pogosto uporabljajo v zvezi z državami vzhodnega partnerstva;

| 52. | je še vedno izredno zaskrbljen zaradi pomanjkanja demokracije, pravne države, temeljnih svoboščin in spoštovanja človekovih pravic v Belorusiji, edini državi iz evropskega sosedstva, ki ne sodeluje v polni meri v vzhodnem partnerstvu in pri delu parlamentarne skupščine Euronest, zlasti po predsedniških volitvah decembra 2010 in nasilnem zatiranju protestnikov in politične opozicije, ki je sledilo, vključno s sojenjem aktivistom leta 2011, pri katerih niso bili upoštevani mednarodni standardni in so bile izrečene nesorazmerno visoke kazni; želi pohvaliti enotnost EU pri odzivu na izgon diplomatov EU iz Belorusije februarja 2012; poziva Unijo in vse države članice, naj ohranijo koherentno in dosledno politiko do Belorusije ter naj ohranijo pritisk na politični režim, tudi s kaznimi, med drugimi za zadevne funkcionarje, civilnemu prebivalstvu pa naj se približajo z metodami, kot sta poenostavitev vizumskih postopkov in večje možnosti izobraževanja in izmenjave; je zelo zaskrbljen, ker je Ales Bjaljacki v zaporu že od 4. avgusta 2011; obžaluje dejanja poljske in litovske vlade, ki sta omogočili prijetje Alesa Bjaljackega, tako da sta posredovali bančne podatke, ter vse akterje v EU poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, da se take napake ne bi več ponovile; |
| --- | --- |

52.

je še vedno izredno zaskrbljen zaradi pomanjkanja demokracije, pravne države, temeljnih svoboščin in spoštovanja človekovih pravic v Belorusiji, edini državi iz evropskega sosedstva, ki ne sodeluje v polni meri v vzhodnem partnerstvu in pri delu parlamentarne skupščine Euronest, zlasti po predsedniških volitvah decembra 2010 in nasilnem zatiranju protestnikov in politične opozicije, ki je sledilo, vključno s sojenjem aktivistom leta 2011, pri katerih niso bili upoštevani mednarodni standardni in so bile izrečene nesorazmerno visoke kazni; želi pohvaliti enotnost EU pri odzivu na izgon diplomatov EU iz Belorusije februarja 2012; poziva Unijo in vse države članice, naj ohranijo koherentno in dosledno politiko do Belorusije ter naj ohranijo pritisk na politični režim, tudi s kaznimi, med drugimi za zadevne funkcionarje, civilnemu prebivalstvu pa naj se približajo z metodami, kot sta poenostavitev vizumskih postopkov in večje možnosti izobraževanja in izmenjave; je zelo zaskrbljen, ker je Ales Bjaljacki v zaporu že od 4. avgusta 2011; obžaluje dejanja poljske in litovske vlade, ki sta omogočili prijetje Alesa Bjaljackega, tako da sta posredovali bančne podatke, ter vse akterje v EU poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, da se take napake ne bi več ponovile;

| 53. | poziva EU, naj enako dosleden pristop uporabi tudi, ko gre za kršitve človekovih pravic v vseh tretjih državah, tako partnerskih državah kot tistih, s katerimi ima EU manj razvite odnose; vztraja pri tem, da mora biti EU glasna, kadar je treba opozoriti na kršitve človekovih pravic in jih obsoditi, ne glede na to, kje in kdaj se pojavijo, in ne ozirajoč se na stopnjo ali strateško pomembnost partnerstva z zadevno državo; poudarja, da bi morala EU uporabiti finančno pomoč in gospodarske odnose kot mehanizem pritiska za zagotovitev zavezanosti vseh svojih partnerjem univerzalnim vrednotam na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

53.

poziva EU, naj enako dosleden pristop uporabi tudi, ko gre za kršitve človekovih pravic v vseh tretjih državah, tako partnerskih državah kot tistih, s katerimi ima EU manj razvite odnose; vztraja pri tem, da mora biti EU glasna, kadar je treba opozoriti na kršitve človekovih pravic in jih obsoditi, ne glede na to, kje in kdaj se pojavijo, in ne ozirajoč se na stopnjo ali strateško pomembnost partnerstva z zadevno državo; poudarja, da bi morala EU uporabiti finančno pomoč in gospodarske odnose kot mehanizem pritiska za zagotovitev zavezanosti vseh svojih partnerjem univerzalnim vrednotam na področju človekovih pravic;

Politike EU v podporo demokratizaciji in volitvam

| 54. | poudarja vzajemno spodbudno naravo človekovih pravic in demokracije, saj družbe s spoštovanjem človekovih pravic ustvarjajo svoboden politični prostor, potreben za miroljubno demokratično izražanje mnenja; s tem v zvezi pozdravlja večjo osredotočenost EU na podpiranje demokracije, kar ponazarja nedavno ustanovljena Evropska ustanova za demokracijo; |
| --- | --- |

54.

poudarja vzajemno spodbudno naravo človekovih pravic in demokracije, saj družbe s spoštovanjem človekovih pravic ustvarjajo svoboden politični prostor, potreben za miroljubno demokratično izražanje mnenja; s tem v zvezi pozdravlja večjo osredotočenost EU na podpiranje demokracije, kar ponazarja nedavno ustanovljena Evropska ustanova za demokracijo;

| 55. | poudarja, da je potreben dolgoročnejši pristop, ki zajema celoten volilni ciklus, da bi se bilo mogoče ustrezno odzvati na poročila in priporočila misij EU za opazovanje volitev; poudarja, kako pomembno je oblikovati realistična in uresničljiva priporočila ter zagotoviti, da jih spremljajo delegacije EU in da postanejo del njihovega političnega dialoga in pomoči; meni, da bi morale stalne delegacije Evropskega parlamenta in skupne parlamentarne skupščine prav tako igrati večjo vlogo pri spremljanju teh priporočil misij in analizi napredka, doseženega na področju človekovih pravic in demokracije; spodbuja misije EU za opazovanje volitev, naj okrepijo usklajevanje z drugimi mednarodnimi misijami za opazovanje volitev, s čimer bi izboljšali skladnost ukrepov EU na tem področju; poudarja, da mora EU za oblikovanje trajnih in neodvisnih volilnih postopkov v tretjih državah vlagati v usposabljanje lokalnih opazovalcev; poudarja dejstvo, da so za prehod v demokracijo in napredek pri spodbujanju človekovih pravic potrebne dolgoročne strategije ter da morda kratkoročno ne bosta opazna zato spodbuja Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v države, ki prehajajo iz avtoritarnih v demokratične režime, in tiste, ki beležijo večje odmike od demokracije, pošljeta misije EU za opazovanje volitev ter podrobno spremljata vsaj dva volilna cikla; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je potreben dolgoročnejši pristop, ki zajema celoten volilni ciklus, da bi se bilo mogoče ustrezno odzvati na poročila in priporočila misij EU za opazovanje volitev; poudarja, kako pomembno je oblikovati realistična in uresničljiva priporočila ter zagotoviti, da jih spremljajo delegacije EU in da postanejo del njihovega političnega dialoga in pomoči; meni, da bi morale stalne delegacije Evropskega parlamenta in skupne parlamentarne skupščine prav tako igrati večjo vlogo pri spremljanju teh priporočil misij in analizi napredka, doseženega na področju človekovih pravic in demokracije; spodbuja misije EU za opazovanje volitev, naj okrepijo usklajevanje z drugimi mednarodnimi misijami za opazovanje volitev, s čimer bi izboljšali skladnost ukrepov EU na tem področju; poudarja, da mora EU za oblikovanje trajnih in neodvisnih volilnih postopkov v tretjih državah vlagati v usposabljanje lokalnih opazovalcev; poudarja dejstvo, da so za prehod v demokracijo in napredek pri spodbujanju človekovih pravic potrebne dolgoročne strategije ter da morda kratkoročno ne bosta opazna zato spodbuja Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v države, ki prehajajo iz avtoritarnih v demokratične režime, in tiste, ki beležijo večje odmike od demokracije, pošljeta misije EU za opazovanje volitev ter podrobno spremljata vsaj dva volilna cikla;

| 56. | ponovno poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta povezano in dolgoročno strategijo za vsako misijo EU za spremljanje volitev, ki ji dve leti po zaključku misije sledi ocena demokratičnega napredka, pri oblikovanju katere je ustrezno udeležen zadevni glavni opazovalec za opazovanje volitev, in o kateri bo Parlament razpravljal med letno razpravo o človekovih pravicah z visoko predstavnico/podpredsednico; opozarja na zavezo visoke predstavnice/podpredsednice, da se bo pri opazovanju volitev osredotočila na sodelovanje žensk in narodnih manjšin ter invalidov v vlogi kandidatov in volivcev; |
| --- | --- |

56.

ponovno poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta povezano in dolgoročno strategijo za vsako misijo EU za spremljanje volitev, ki ji dve leti po zaključku misije sledi ocena demokratičnega napredka, pri oblikovanju katere je ustrezno udeležen zadevni glavni opazovalec za opazovanje volitev, in o kateri bo Parlament razpravljal med letno razpravo o človekovih pravicah z visoko predstavnico/podpredsednico; opozarja na zavezo visoke predstavnice/podpredsednice, da se bo pri opazovanju volitev osredotočila na sodelovanje žensk in narodnih manjšin ter invalidov v vlogi kandidatov in volivcev;

| 57. | poudarja, da mora EU sodelovati s političnimi strankami, da bi interesne strani lahko uporabljale orodja in tehnike, s katerimi je mogoče vzpostaviti tesnejše povezave z javnostjo, izvajati konkurenčne volilne kampanje in uspešnejše delovati v zakonodajnem obdobju; poudarja, da je demokratizacija proces, v katerem morajo sodelovati tudi državljani, lokalna gibanja in civilna družba; zato je prepričan, da bi EU morala financirati programe, ki spodbujajo državljansko udeležbo, izobraževanje volivcev, organizacijo ukrepov zagovorništva in svobodo tiska ter izražanja, in na splošno zagotavljajo politični nadzor in državljanom pomagajo pri uveljavljanju njihovih pravic; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da mora EU sodelovati s političnimi strankami, da bi interesne strani lahko uporabljale orodja in tehnike, s katerimi je mogoče vzpostaviti tesnejše povezave z javnostjo, izvajati konkurenčne volilne kampanje in uspešnejše delovati v zakonodajnem obdobju; poudarja, da je demokratizacija proces, v katerem morajo sodelovati tudi državljani, lokalna gibanja in civilna družba; zato je prepričan, da bi EU morala financirati programe, ki spodbujajo državljansko udeležbo, izobraževanje volivcev, organizacijo ukrepov zagovorništva in svobodo tiska ter izražanja, in na splošno zagotavljajo politični nadzor in državljanom pomagajo pri uveljavljanju njihovih pravic;

| 58. | meni, da je enaka udeležba žensk v politiki in vladi bistvenega pomena za izgradnjo in vzdrževanje demokracije; zato poudarja, da bi morali programi EU na področju človekovih pravic in demokratizacije dajati prednost sodelovanju in krepitvi zmogljivosti žensk kot voditeljic, aktivistk in osveščenih državljank v zakonodajnih obdobjih, političnih strankah in civilni družbi; meni, da mora EU še naprej podpirati in spodbujati ženske, naj kandidirajo za politične funkcije in pomembno sodelujejo pri vseh vidikih državljanskega in političnega življenja; opozarja, da polna udeležba žensk v političnem življenju ni omejena na statistične cilje glede števila kandidatk in izvoljenih oseb ter da zagotavljanje enakosti spolov temelji na upoštevanju vprašanj v zvezi s pravicami žensk pri oblikovanju politik ter zagotavljanju svobodne in dejanske udeležbe žensk v vseh vidikih javnega, političnega in gospodarskega življenja; |
| --- | --- |

58.

meni, da je enaka udeležba žensk v politiki in vladi bistvenega pomena za izgradnjo in vzdrževanje demokracije; zato poudarja, da bi morali programi EU na področju človekovih pravic in demokratizacije dajati prednost sodelovanju in krepitvi zmogljivosti žensk kot voditeljic, aktivistk in osveščenih državljank v zakonodajnih obdobjih, političnih strankah in civilni družbi; meni, da mora EU še naprej podpirati in spodbujati ženske, naj kandidirajo za politične funkcije in pomembno sodelujejo pri vseh vidikih državljanskega in političnega življenja; opozarja, da polna udeležba žensk v političnem življenju ni omejena na statistične cilje glede števila kandidatk in izvoljenih oseb ter da zagotavljanje enakosti spolov temelji na upoštevanju vprašanj v zvezi s pravicami žensk pri oblikovanju politik ter zagotavljanju svobodne in dejanske udeležbe žensk v vseh vidikih javnega, političnega in gospodarskega življenja;

| 59. | opozarja, da je izgradnja legitimnih demokratičnih temeljev, ustrezno delujoče civilne družbe ter demokratične skupnosti, ki temelji na pravicah, dolgoročni proces, ki ga je treba zastaviti od spodaj navzgor in ki zahteva notranjo, regionalno, lokalno in mednarodno podporo; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da je izgradnja legitimnih demokratičnih temeljev, ustrezno delujoče civilne družbe ter demokratične skupnosti, ki temelji na pravicah, dolgoročni proces, ki ga je treba zastaviti od spodaj navzgor in ki zahteva notranjo, regionalno, lokalno in mednarodno podporo;

| 60. | pozdravlja ustanovitev Direktorata za podporo demokraciji v Parlamentu ter razširitev mandata njegove usklajevalne skupine za volitve, ki je bila preoblikovana v usklajevalno skupino za volitve in demokratično podporo; pričakuje, da bodo dejavnosti v podporo demokraciji, ki jih izvaja Evropski parlament, vključno s političnimi skupinami, še okrepljene, zlasti prek njegovega urada za spodbujanje parlamentarne demokracije in njegove enote za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja ustanovitev Direktorata za podporo demokraciji v Parlamentu ter razširitev mandata njegove usklajevalne skupine za volitve, ki je bila preoblikovana v usklajevalno skupino za volitve in demokratično podporo; pričakuje, da bodo dejavnosti v podporo demokraciji, ki jih izvaja Evropski parlament, vključno s političnimi skupinami, še okrepljene, zlasti prek njegovega urada za spodbujanje parlamentarne demokracije in njegove enote za opazovanje volitev;

Dialogi in posvetovanja o človekovih pravicah s tretjimi državami

| 61. | priznava prednosti izčrpnih dialogov o človekovih pravicah s tretjimi državami, zlasti če se jih učinkovito združi z izvajanjem državnih strategij na področju človekovih pravic; poudarja pa, da se dialogov ne sme uporabiti kot pripomočka, s katerim bi potisnili v ozadje razprave o človekovih pravicah na drugih, višjih ravneh političnega dialoga, kot so srečanja na vrhu; prav tako poziva, naj bodo vprašanja človekovih pravic osrednji del vseh odnosov s tretjimi državami; |
| --- | --- |

61.

priznava prednosti izčrpnih dialogov o človekovih pravicah s tretjimi državami, zlasti če se jih učinkovito združi z izvajanjem državnih strategij na področju človekovih pravic; poudarja pa, da se dialogov ne sme uporabiti kot pripomočka, s katerim bi potisnili v ozadje razprave o človekovih pravicah na drugih, višjih ravneh političnega dialoga, kot so srečanja na vrhu; prav tako poziva, naj bodo vprašanja človekovih pravic osrednji del vseh odnosov s tretjimi državami;

| 62. | priporoča, da se državne strategije na področju človekovih pravic javno objavijo; poudarja, da bi javne strategije povečale prepoznavnost zavzemanja EU za človekove pravice v državah nečlanicah in zagotovile podporo tistim, ki si prizadevajo za uveljavljanje in zaščito svojih človekovih pravic; |
| --- | --- |

62.

priporoča, da se državne strategije na področju človekovih pravic javno objavijo; poudarja, da bi javne strategije povečale prepoznavnost zavzemanja EU za človekove pravice v državah nečlanicah in zagotovile podporo tistim, ki si prizadevajo za uveljavljanje in zaščito svojih človekovih pravic;

| 63. | poudarja, kako pomembno je, da EU te dialoge uporabi za izpostavljanje posameznih zaskrbljujočih primerov, zlasti zapornikov vesti, ki so zaprti zaradi uveljavljanja pravice do svobode govora, zbiranja, veroizpovedi ali prepričanja, in poziva EU, naj učinkovito spremlja te primere v zadevnih državah; |
| --- | --- |

63.

poudarja, kako pomembno je, da EU te dialoge uporabi za izpostavljanje posameznih zaskrbljujočih primerov, zlasti zapornikov vesti, ki so zaprti zaradi uveljavljanja pravice do svobode govora, zbiranja, veroizpovedi ali prepričanja, in poziva EU, naj učinkovito spremlja te primere v zadevnih državah;

| 64. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi vztrajnega pomanjkanja napredka pri številnih dialogih o človekovih pravicah, pa tudi zaradi odsotnosti preglednih primerjalnih meril, s katerimi bi natančno ocenili napredek ali nazadovanje na področju človekovih pravic; je seznanjen z nenehnimi težavami EU pri pogajanjih o boljših pogojih dialogov o človekovih pravicah, zlasti s Kitajsko in Rusijo; poziva pravkar imenovanega posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj v navedenih in drugih dialogih prevzame vodilno vlogo ter si v zvezi s tem prizadeva za nov, ciljno usmerjen pristop s stalnim sodelovanjem s Parlamentom; |
| --- | --- |

64.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi vztrajnega pomanjkanja napredka pri številnih dialogih o človekovih pravicah, pa tudi zaradi odsotnosti preglednih primerjalnih meril, s katerimi bi natančno ocenili napredek ali nazadovanje na področju človekovih pravic; je seznanjen z nenehnimi težavami EU pri pogajanjih o boljših pogojih dialogov o človekovih pravicah, zlasti s Kitajsko in Rusijo; poziva pravkar imenovanega posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj v navedenih in drugih dialogih prevzame vodilno vlogo ter si v zvezi s tem prizadeva za nov, ciljno usmerjen pristop s stalnim sodelovanjem s Parlamentom;

| 65. | poudarja, da so kitajske oblasti sicer sprejele nekatere ukrepe v pravo smer, vendar se kljub temu razmere na področju človekovih na Kitajskem še naprej slabšajo, zaznamujejo pa jih vedno večji socialni nemiri in zaostrovanje nadzora in zatiranja zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, blogerjev in socialnih aktivistov, pa tudi ciljne politike, usmerjene v marginalizacijo Tibetancev in njihove kulturne identitete; poziva kitajske oblasti, naj začnejo resno sodelovati s tibetanskim prebivalstvom, da bi opredelili globlje vzroke za samozažige tibetanskih menihov in nun ter prenehali z nadlegovanjem in ustrahovanjem Tibetancev, ki uveljavljajo svoje pravice do svobode izražanja, zbiranja in združevanja, ustavili uporabo nepotrebne prekomerne sile pri soočanju s protestniki, raziskali vse primere kršenja človekovih pravic in neodvisnim opazovalcem omogočili dostop do upornih območij; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da so kitajske oblasti sicer sprejele nekatere ukrepe v pravo smer, vendar se kljub temu razmere na področju človekovih na Kitajskem še naprej slabšajo, zaznamujejo pa jih vedno večji socialni nemiri in zaostrovanje nadzora in zatiranja zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, blogerjev in socialnih aktivistov, pa tudi ciljne politike, usmerjene v marginalizacijo Tibetancev in njihove kulturne identitete; poziva kitajske oblasti, naj začnejo resno sodelovati s tibetanskim prebivalstvom, da bi opredelili globlje vzroke za samozažige tibetanskih menihov in nun ter prenehali z nadlegovanjem in ustrahovanjem Tibetancev, ki uveljavljajo svoje pravice do svobode izražanja, zbiranja in združevanja, ustavili uporabo nepotrebne prekomerne sile pri soočanju s protestniki, raziskali vse primere kršenja človekovih pravic in neodvisnim opazovalcem omogočili dostop do upornih območij;

| 66. | ponovno poziva k imenovanju posebnega predstavnika EU za Tibet, ki bi bil odgovoren za varovanje človekovih pravic in med drugim tudi za pravico do svobodnega prakticiranja vere in kulture na Kitajskem; |
| --- | --- |

66.

ponovno poziva k imenovanju posebnega predstavnika EU za Tibet, ki bi bil odgovoren za varovanje človekovih pravic in med drugim tudi za pravico do svobodnega prakticiranja vere in kulture na Kitajskem;

| 67. | je še vedno razočaran, ker Parlament ni sistematično vključen v ocenjevanje dialogov o človekovih pravicah, tudi dialogov z Rusijo in Kitajsko; zahteva, da se uredi dostop Parlamenta do teh ocen, in spominja, da Smernice EU o dialogu na področju človekovih pravic navajajo, da bo „pri teh ocenah sodelovala civilna družba“; |
| --- | --- |

67.

je še vedno razočaran, ker Parlament ni sistematično vključen v ocenjevanje dialogov o človekovih pravicah, tudi dialogov z Rusijo in Kitajsko; zahteva, da se uredi dostop Parlamenta do teh ocen, in spominja, da Smernice EU o dialogu na področju človekovih pravic navajajo, da bo „pri teh ocenah sodelovala civilna družba“;

| 68. | ponovno poudarja, da je treba položaj in spodbujanje pravic žensk, enakost spolov in prizadevanja za boj proti nasilju nad ženskami sistematično upoštevati v vsakem dialogu o človekovih pravicah, ki ga ima Evropska unija s tretjimi državami, s katerimi je podpisala sporazume o sodelovanju ali pridružitvene sporazume; |
| --- | --- |

68.

ponovno poudarja, da je treba položaj in spodbujanje pravic žensk, enakost spolov in prizadevanja za boj proti nasilju nad ženskami sistematično upoštevati v vsakem dialogu o človekovih pravicah, ki ga ima Evropska unija s tretjimi državami, s katerimi je podpisala sporazume o sodelovanju ali pridružitvene sporazume;

Sankcije EU ter klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih EU

| 69. | pozdravlja zavezo iz akcijskega načrta EU za človekove pravice o razvoju metodologije, s katero bi izboljšali analizo stanja na področju človekovih pravic v tretjih državah, ki bi se opravljala v povezavi z začetkom izvajanja ali sklenitvijo trgovinskih in/ali naložbenih sporazumov; poziva EU, naj zagotovi, da bo dodelitev statusa GSP+ tesno povezana z ratifikacijo in izvajanjem ključnih mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic v zadevni državi, kar bo omogočalo redno ocenjevanje takih obveznosti, s posebnim poudarkom na spoštovanju svobode izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi ali prepričanja ter pravic manjšin, žensk in otrok; zlasti poudarja potrebo po preglednosti pri zagovarjanju človekovih pravic priseljencev; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja zavezo iz akcijskega načrta EU za človekove pravice o razvoju metodologije, s katero bi izboljšali analizo stanja na področju človekovih pravic v tretjih državah, ki bi se opravljala v povezavi z začetkom izvajanja ali sklenitvijo trgovinskih in/ali naložbenih sporazumov; poziva EU, naj zagotovi, da bo dodelitev statusa GSP+ tesno povezana z ratifikacijo in izvajanjem ključnih mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic v zadevni državi, kar bo omogočalo redno ocenjevanje takih obveznosti, s posebnim poudarkom na spoštovanju svobode izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi ali prepričanja ter pravic manjšin, žensk in otrok; zlasti poudarja potrebo po preglednosti pri zagovarjanju človekovih pravic priseljencev;

| 70. | pozdravlja prizadevanja EU za vključitev klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v vse okvirne politične sporazume EU, a ponovno zahteva, da morajo vsa pogodbena razmerja s tretjimi državami, tako industrijskimi državami kot državami v razvoju ter vključno s sektorskimi, trgovinskimi in tehničnimi sporazumi ali sporazumi o finančni pomoči, brez izjeme vključevati pogojevanja in klavzule z jasno izraženim besedilom o človekovih pravicah in demokraciji; meni, da je sedanji prag v shemah splošnega sistema preferencialov, ki bi lahko sprožil ukrepanje v zvezi s klavzulami o človekovih pravicah, visok, vendar bi ga morali prilagoditi vsaki posamezni državi; opozarja na novi predlog reforme splošnega sistema preferencialov, ki je bil podan leta 2011 in predlaga razširitev postopka posvetovanja ter vsebuje določbe za poenostavitev preiskav kršitev človekovih pravic v odboru GSP; v zvezi s tem izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja stanja na področju človekovih pravic v Kambodži, kjer prisvajanje zemlje povzroča še večjo revščino in vodi v kršenje klavzul o človekovih pravicah, ki so del veljavnih sporazumov med EU in Kambodžo; opozarja, da nedoslednost pri izvajanju klavzule o človekovih pravicah lahko ogrozi verodostojnost in učinkovitost politike pogojenosti EU; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja prizadevanja EU za vključitev klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v vse okvirne politične sporazume EU, a ponovno zahteva, da morajo vsa pogodbena razmerja s tretjimi državami, tako industrijskimi državami kot državami v razvoju ter vključno s sektorskimi, trgovinskimi in tehničnimi sporazumi ali sporazumi o finančni pomoči, brez izjeme vključevati pogojevanja in klavzule z jasno izraženim besedilom o človekovih pravicah in demokraciji; meni, da je sedanji prag v shemah splošnega sistema preferencialov, ki bi lahko sprožil ukrepanje v zvezi s klavzulami o človekovih pravicah, visok, vendar bi ga morali prilagoditi vsaki posamezni državi; opozarja na novi predlog reforme splošnega sistema preferencialov, ki je bil podan leta 2011 in predlaga razširitev postopka posvetovanja ter vsebuje določbe za poenostavitev preiskav kršitev človekovih pravic v odboru GSP; v zvezi s tem izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja stanja na področju človekovih pravic v Kambodži, kjer prisvajanje zemlje povzroča še večjo revščino in vodi v kršenje klavzul o človekovih pravicah, ki so del veljavnih sporazumov med EU in Kambodžo; opozarja, da nedoslednost pri izvajanju klavzule o človekovih pravicah lahko ogrozi verodostojnost in učinkovitost politike pogojenosti EU;

| 71. | pozdravlja ukrepe in načrte, ki so jih v letu 2011 sprejele oziroma razvile institucije EU in države članice s ciljem oblikovati skladnejšo in doslednejšo politiko na področju družbene odgovornosti podjetij, med drugim v podporo človekovim pravicam po vsem svetu in za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja ukrepe in načrte, ki so jih v letu 2011 sprejele oziroma razvile institucije EU in države članice s ciljem oblikovati skladnejšo in doslednejšo politiko na področju družbene odgovornosti podjetij, med drugim v podporo človekovim pravicam po vsem svetu in za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011;

| 72. | poudarja, kako pomembno je v sporazume o prosti trgovini s tretjimi državami ali državami v razvoju vključiti družbeno odgovornost podjetij, saj se s tem spodbuja človekove pravice ter družbene in okoljske standarde; predlaga, da se v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini poleg socialnih in okoljskih poglavij vključi obsežno poglavje o človekovih pravicah; prav tako poziva Komisijo, naj v okviru sporazumov o prosti trgovini spodbuja štiri temeljne delovne standarde, na primer svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj; odpravo vseh oblik prisilnega dela; odpravo otroškega dela; in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju; poudarja tudi, da bi bilo treba dodatno okrepiti mehanizme spremljanja in izvrševanja splošnega sistema preferencialov; |
| --- | --- |

72.

poudarja, kako pomembno je v sporazume o prosti trgovini s tretjimi državami ali državami v razvoju vključiti družbeno odgovornost podjetij, saj se s tem spodbuja človekove pravice ter družbene in okoljske standarde; predlaga, da se v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini poleg socialnih in okoljskih poglavij vključi obsežno poglavje o človekovih pravicah; prav tako poziva Komisijo, naj v okviru sporazumov o prosti trgovini spodbuja štiri temeljne delovne standarde, na primer svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj; odpravo vseh oblik prisilnega dela; odpravo otroškega dela; in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju; poudarja tudi, da bi bilo treba dodatno okrepiti mehanizme spremljanja in izvrševanja splošnega sistema preferencialov;

| 73. | poudarja, da je dosledna uporaba klavzul o človekovih pravicah v sporazumih bistvenega pomena za odnose Evropske unije in njenih držav članic s tretjimi državami; poudarja, da je pomembno pregledati, kako so države članice sodelovale z represivnim aparatom pod pretvezo boja proti terorizmu; v zvezi s tem poudarja, da se mora na novo revidirana evropska sosedska politika osredotočiti na podporo reformi varnostnega sektorja ter zlasti zagotoviti predvsem jasno ločitev obveščevalnih funkcij od kazenskega pregona; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj okrepijo svoje sodelovanje z Odborom za preprečevanje mučenja in drugimi ustreznimi mehanizmi Sveta Evrope pri načrtovanju in izvajanju projektov pomoči v boju proti terorizmu s tretjimi državami in v vseh oblikah dialoga s tretjimi državami v okviru boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je dosledna uporaba klavzul o človekovih pravicah v sporazumih bistvenega pomena za odnose Evropske unije in njenih držav članic s tretjimi državami; poudarja, da je pomembno pregledati, kako so države članice sodelovale z represivnim aparatom pod pretvezo boja proti terorizmu; v zvezi s tem poudarja, da se mora na novo revidirana evropska sosedska politika osredotočiti na podporo reformi varnostnega sektorja ter zlasti zagotoviti predvsem jasno ločitev obveščevalnih funkcij od kazenskega pregona; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj okrepijo svoje sodelovanje z Odborom za preprečevanje mučenja in drugimi ustreznimi mehanizmi Sveta Evrope pri načrtovanju in izvajanju projektov pomoči v boju proti terorizmu s tretjimi državami in v vseh oblikah dialoga s tretjimi državami v okviru boja proti terorizmu;

| 74. | poudarja pomen nadaljevanja dela na področju globalne prakse, zlasti v zvezi s skrivnimi pridržanji v okviru boja proti terorizmu; vztraja pri tem, da boj proti terorizmu nikakor ne sme biti izgovor za kršitve človekovih pravic niti v tretjih državah niti na ozemlju Evropske unije; v zvezi s tem spominja na sprejetje svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta, pri čemer države članice poziva k uresničitvi zadevnih priporočil; |
| --- | --- |

74.

poudarja pomen nadaljevanja dela na področju globalne prakse, zlasti v zvezi s skrivnimi pridržanji v okviru boja proti terorizmu; vztraja pri tem, da boj proti terorizmu nikakor ne sme biti izgovor za kršitve človekovih pravic niti v tretjih državah niti na ozemlju Evropske unije; v zvezi s tem spominja na sprejetje svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta, pri čemer države članice poziva k uresničitvi zadevnih priporočil;

| 75. | vztraja pri tem, kako pomembno je, da EU dosledno spoštuje in izvaja mednarodne zaveze, politike in instrumente zunanje politike, na primer smernice za politiko glede mučenja in dialogih o človekovih pravicah, da bo tako bolj verodostojna pri zahtevah za dosledno izvajanje klavzul o človekovih pravicah v pridružitvenih sporazumih ter da bo lahko pozvala svoje največje zaveznice k spoštovanju lastnih notranjih in mednarodnih zakonov; |
| --- | --- |

75.

vztraja pri tem, kako pomembno je, da EU dosledno spoštuje in izvaja mednarodne zaveze, politike in instrumente zunanje politike, na primer smernice za politiko glede mučenja in dialogih o človekovih pravicah, da bo tako bolj verodostojna pri zahtevah za dosledno izvajanje klavzul o človekovih pravicah v pridružitvenih sporazumih ter da bo lahko pozvala svoje največje zaveznice k spoštovanju lastnih notranjih in mednarodnih zakonov;

| 76. | da bi povečali verodostojnost klavzule o človekovih pravicah in predvidljivost ukrepanja EU, priporoča, da se klavzula dodatno razširi in vanjo vključijo politični in pravni postopkovni mehanizmi, ki bi se uporabili v primeru zahteve za začasno prekinitev dvostranskega sodelovanja zaradi ponavljajočih se in/ali sistematičnih kršitev človekovih pravic, ki so v nasprotju z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

76.

da bi povečali verodostojnost klavzule o človekovih pravicah in predvidljivost ukrepanja EU, priporoča, da se klavzula dodatno razširi in vanjo vključijo politični in pravni postopkovni mehanizmi, ki bi se uporabili v primeru zahteve za začasno prekinitev dvostranskega sodelovanja zaradi ponavljajočih se in/ali sistematičnih kršitev človekovih pravic, ki so v nasprotju z mednarodnim pravom;

| 77. | poziva Evropsko unijo, naj se prepriča, da trgovinski sporazumi, ki jih sklepa s tretjimi državami, vsebujejo klavzule, ki spodbujajo socialno kohezijo ter zagotavljajo upoštevanje socialnih in okoljskih standardov in standardov dela, pa tudi dobro upravljanje z naravnimi viri, zlasti z zemljo in vodo; ugotavlja, da EU razvija mehanizem za spremljanje človekovih pravic, ki bo vključen v sporazume o partnerstvu in sodelovanju in druge trgovinske sporazume s številnimi državami; poudarja, da ti mehanizmi za spremljanje niso dovolj ambiciozni in so nejasno opredeljeni, s čimer ogrožajo obvezo glede spodbujanja človekovih pravic in demokracije v svetu, navedeno v Pogodbah EU; je v zvezi s tem zlasti zaskrbljen glede sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Uzbekistanom in sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom, ki je v teku; |
| --- | --- |

77.

poziva Evropsko unijo, naj se prepriča, da trgovinski sporazumi, ki jih sklepa s tretjimi državami, vsebujejo klavzule, ki spodbujajo socialno kohezijo ter zagotavljajo upoštevanje socialnih in okoljskih standardov in standardov dela, pa tudi dobro upravljanje z naravnimi viri, zlasti z zemljo in vodo; ugotavlja, da EU razvija mehanizem za spremljanje človekovih pravic, ki bo vključen v sporazume o partnerstvu in sodelovanju in druge trgovinske sporazume s številnimi državami; poudarja, da ti mehanizmi za spremljanje niso dovolj ambiciozni in so nejasno opredeljeni, s čimer ogrožajo obvezo glede spodbujanja človekovih pravic in demokracije v svetu, navedeno v Pogodbah EU; je v zvezi s tem zlasti zaskrbljen glede sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Uzbekistanom in sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom, ki je v teku;

| 78. | ponovno priporoča EU, naj sprejme doslednejšo in učinkovitejšo politiko glede sankcij in omejevalnih ukrepov EU ter navede jasna merila o tem, kdaj bo posegla po njih in katero vrsto sankcij bo uporabila, vključi pa naj tudi pregledne kazalnike za njihovo odpravo; poziva Svet, naj zagotovi, da pri odločitvah o uvedbi omejevalnih ukrepov ali sankcij ni dvojnih meril in da se izvajajo ne glede na politične, gospodarske in varnostne interese; |
| --- | --- |

78.

ponovno priporoča EU, naj sprejme doslednejšo in učinkovitejšo politiko glede sankcij in omejevalnih ukrepov EU ter navede jasna merila o tem, kdaj bo posegla po njih in katero vrsto sankcij bo uporabila, vključi pa naj tudi pregledne kazalnike za njihovo odpravo; poziva Svet, naj zagotovi, da pri odločitvah o uvedbi omejevalnih ukrepov ali sankcij ni dvojnih meril in da se izvajajo ne glede na politične, gospodarske in varnostne interese;

| 79. | poziva Komisijo in države članice, naj na mednarodni ravni obravnavajo nasilje nad ženskami in kršitve človekovih pravic na podlagi spola, zlasti v okviru veljavnih dvostranskih pridružitvenih sporazumov in mednarodnih trgovinskih sporazumov ter tistih, ki so še v postopku pogajanja; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo in države članice, naj na mednarodni ravni obravnavajo nasilje nad ženskami in kršitve človekovih pravic na podlagi spola, zlasti v okviru veljavnih dvostranskih pridružitvenih sporazumov in mednarodnih trgovinskih sporazumov ter tistih, ki so še v postopku pogajanja;

Svoboda izražanja (socialni mediji/digitalna svoboda)

| 80. | ugotavlja, da je arabska pomlad pokazala, kako nova globalna informacijska in komunikacijska arhitektura ne ustvarja le novih kanalov za svobodo izražanja, pač pa omogoča tudi nove oblike političnega zbiranja, ki se izogibajo tradicionalnim načinom; v zvezi s tem poudarja, da podeželska območja pogosto niso dovolj povezana s sodobnimi komunikacijskimi tehnologijami; poziva institucije EU in države članice, naj izkoristijo pozitivni potencial novih tehnologij v zunanji politiki EU, pri čemer poudarja, da se bo finančna pomoč odobrila le organiziranim skupinam, ki imajo jasen in skladen politični program; poziva institucije in države članice EU, naj začnejo obravnavati nevarnosti spletne cenzure in represije; pozdravlja začetek izvajanja strategije stalne povezanosti decembra 2011, katere namen je razviti orodja, ki bi EU v ustreznih primerih omogočala zagotavljanje pomoči organizacijam civilne družbe ali posameznikom, da bi se lahko izognili samovoljnemu oviranju dostopa do elektronskih komunikacijskih tehnologij, tudi do interneta; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da je arabska pomlad pokazala, kako nova globalna informacijska in komunikacijska arhitektura ne ustvarja le novih kanalov za svobodo izražanja, pač pa omogoča tudi nove oblike političnega zbiranja, ki se izogibajo tradicionalnim načinom; v zvezi s tem poudarja, da podeželska območja pogosto niso dovolj povezana s sodobnimi komunikacijskimi tehnologijami; poziva institucije EU in države članice, naj izkoristijo pozitivni potencial novih tehnologij v zunanji politiki EU, pri čemer poudarja, da se bo finančna pomoč odobrila le organiziranim skupinam, ki imajo jasen in skladen politični program; poziva institucije in države članice EU, naj začnejo obravnavati nevarnosti spletne cenzure in represije; pozdravlja začetek izvajanja strategije stalne povezanosti decembra 2011, katere namen je razviti orodja, ki bi EU v ustreznih primerih omogočala zagotavljanje pomoči organizacijam civilne družbe ali posameznikom, da bi se lahko izognili samovoljnemu oviranju dostopa do elektronskih komunikacijskih tehnologij, tudi do interneta;

| 81. | priznava, da bo vedno večja odvisnost od informacij in infrastrukture za komunikacijske tehnologije najverjetneje razkrila nove šibke točke in mednarodne pomisleke glede varnosti; opozarja pa, da je internet zaradi številnih decentraliziranih značilnosti, ki povzročajo pomisleke glede kibernetske varnosti, prav tako zmogljivo orodje v rokah zagovornikov človekovih pravic, ki živijo pod represivnimi režimi; zato poudarja, kako pomembna je celovita strategija digitalne svobode, ki bi vsebovala jasno razsežnost človekovih pravic, vključno s presojo vpliva na človekove pravice, pri razvoju politik in programov, ki se nanašajo na kibernetsko varnost, boj proti kibernetskemu kriminalu, internetno upravljanje in druge politike EU na tem področju; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zavzameta proaktiven pristop in vključita razsežnost kibernetske varnosti v svoje sodelovanje s tretjimi državami; |
| --- | --- |

81.

priznava, da bo vedno večja odvisnost od informacij in infrastrukture za komunikacijske tehnologije najverjetneje razkrila nove šibke točke in mednarodne pomisleke glede varnosti; opozarja pa, da je internet zaradi številnih decentraliziranih značilnosti, ki povzročajo pomisleke glede kibernetske varnosti, prav tako zmogljivo orodje v rokah zagovornikov človekovih pravic, ki živijo pod represivnimi režimi; zato poudarja, kako pomembna je celovita strategija digitalne svobode, ki bi vsebovala jasno razsežnost človekovih pravic, vključno s presojo vpliva na človekove pravice, pri razvoju politik in programov, ki se nanašajo na kibernetsko varnost, boj proti kibernetskemu kriminalu, internetno upravljanje in druge politike EU na tem področju; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zavzameta proaktiven pristop in vključita razsežnost kibernetske varnosti v svoje sodelovanje s tretjimi državami;

| 82. | poudarja, da se za represijo ter nadzor državljanov in podjetij vedno pogosteje uporablja tehnologija za blokiranje vsebin, spremljanje in identifikacijo zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, aktivistov in disidentov ter za inkriminacijo legitimnega izražanja na spletu in za sprejemanje restriktivne zakonodaje, ki upravičuje takšne ukrepe; priporoča, da se spodbujanje in varstvo digitalne svobode vključi v vse zunanje ukrepe, ukrepe financiranja ter politike in instrumente pomoči EU ter se vsako leto preveri, s čimer bi zagotovili odgovornost in stalnost; poziva Komisijo in Svet, naj jasno priznata digitalne svoboščine kot temeljne pravice in nujen pogoj za uživanje univerzalnih človekovih pravic, kot so svoboda izražanja, svoboda zbiranja in dostop do informacij, in za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da se za represijo ter nadzor državljanov in podjetij vedno pogosteje uporablja tehnologija za blokiranje vsebin, spremljanje in identifikacijo zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, aktivistov in disidentov ter za inkriminacijo legitimnega izražanja na spletu in za sprejemanje restriktivne zakonodaje, ki upravičuje takšne ukrepe; priporoča, da se spodbujanje in varstvo digitalne svobode vključi v vse zunanje ukrepe, ukrepe financiranja ter politike in instrumente pomoči EU ter se vsako leto preveri, s čimer bi zagotovili odgovornost in stalnost; poziva Komisijo in Svet, naj jasno priznata digitalne svoboščine kot temeljne pravice in nujen pogoj za uživanje univerzalnih človekovih pravic, kot so svoboda izražanja, svoboda zbiranja in dostop do informacij, in za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju;

| 83. | pozdravlja zavezo iz akcijskega načrta EU za človekove pravice glede razvoja novih javnih smernic o svobodi izražanja v spletu in zunaj njega, vključno z zaščito piscev blogov in novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in opozicijskih strank; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja zavezo iz akcijskega načrta EU za človekove pravice glede razvoja novih javnih smernic o svobodi izražanja v spletu in zunaj njega, vključno z zaščito piscev blogov in novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in opozicijskih strank;

| 84. | poudarja pomen spodbujanja neodvisnega in svobodnega tiska in medijev, ki so ključni akterji ohranjanja pravne države in boja proti korupciji; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen spodbujanja neodvisnega in svobodnega tiska in medijev, ki so ključni akterji ohranjanja pravne države in boja proti korupciji;

| 85. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so v porastu napadi na novinarje in medijske delavce po svetu ter njihovo ustrahovanje; poziva k okrepitvi prizadevanj EU, da bi v dialogih s partnerji Unije in drugimi državami spodbujali zagotavljanje njihove varnosti; |
| --- | --- |

85.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so v porastu napadi na novinarje in medijske delavce po svetu ter njihovo ustrahovanje; poziva k okrepitvi prizadevanj EU, da bi v dialogih s partnerji Unije in drugimi državami spodbujali zagotavljanje njihove varnosti;

| 86. | je močno zaskrbljen zaradi dogodkov, ki omejujejo svobodo izražanja in zbiranja na podlagi napačnih prepričanj o homoseksualnosti in transseksualnosti; opozarja, da takšni zakoni in predlogi niso skladni z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki izključuje diskriminatorne zakone in prakse, ki temeljijo na spolni usmerjenosti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in posebnega predstavnika za človekove pravice, naj sistematično obravnavata ta vprašanja; |
| --- | --- |

86.

je močno zaskrbljen zaradi dogodkov, ki omejujejo svobodo izražanja in zbiranja na podlagi napačnih prepričanj o homoseksualnosti in transseksualnosti; opozarja, da takšni zakoni in predlogi niso skladni z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki izključuje diskriminatorne zakone in prakse, ki temeljijo na spolni usmerjenosti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in posebnega predstavnika za človekove pravice, naj sistematično obravnavata ta vprašanja;

| 87. | obžaluje, da se tehnologija in storitve iz EU v tretjih državah uporabljajo za namene, ki kršijo človekove pravice, in sicer za cenzuriranje informacij, množični nadzor, spremljanje in izsleditev državljanov ter sledenje le-tem in njihovi uporabi (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta; je zaskrbljen nad poročili o nekaterih podjetjih EU, ki sodelujejo z avtoritativnimi režimi, pri čemer jim pod pretvezo upoštevanja lokalne zakonodaje omogočajo brezplačen in neomejen dostop do svojih omrežij in podatkovnih zbirk, kot je znano v primeru podjetja s sedežem v EU TeliaSonera v več državah nekdanje Sovjetske zveze; je prepričan, da bi morali imeti evropska podjetja, njihove hčerinske družbe in podizvajalci temeljno vlogo pri spodbujanju in razširjanju socialnih standardov v svetu, zato bi morali ravnati v skladu z evropskimi vrednotami, pri poskusih širjenja na tuje trge pa v nobenem primeru ne bi smeli ogrožati človekovih pravic; |
| --- | --- |

87.

obžaluje, da se tehnologija in storitve iz EU v tretjih državah uporabljajo za namene, ki kršijo človekove pravice, in sicer za cenzuriranje informacij, množični nadzor, spremljanje in izsleditev državljanov ter sledenje le-tem in njihovi uporabi (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta; je zaskrbljen nad poročili o nekaterih podjetjih EU, ki sodelujejo z avtoritativnimi režimi, pri čemer jim pod pretvezo upoštevanja lokalne zakonodaje omogočajo brezplačen in neomejen dostop do svojih omrežij in podatkovnih zbirk, kot je znano v primeru podjetja s sedežem v EU TeliaSonera v več državah nekdanje Sovjetske zveze; je prepričan, da bi morali imeti evropska podjetja, njihove hčerinske družbe in podizvajalci temeljno vlogo pri spodbujanju in razširjanju socialnih standardov v svetu, zato bi morali ravnati v skladu z evropskimi vrednotami, pri poskusih širjenja na tuje trge pa v nobenem primeru ne bi smeli ogrožati človekovih pravic;

| 88. | pozdravlja sklepe Sveta o prepovedi izvoza nekaterih informacijskih tehnologij in storitev v Sirijo in Iran ter poziva EU, naj te primere obravnava kot precedense za prihodnje restriktivne ukrepe zoper druge represivne režime; trdno podpira predlog, da se kršenje človekovih pravic vključi v sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo kot razlog, zaradi katerega lahko države članice uvedejo izvozne omejitve; v zvezi s tem opozarja na svoje stališče o sprejetju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja sklepe Sveta o prepovedi izvoza nekaterih informacijskih tehnologij in storitev v Sirijo in Iran ter poziva EU, naj te primere obravnava kot precedense za prihodnje restriktivne ukrepe zoper druge represivne režime; trdno podpira predlog, da se kršenje človekovih pravic vključi v sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo kot razlog, zaradi katerega lahko države članice uvedejo izvozne omejitve; v zvezi s tem opozarja na svoje stališče o sprejetju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo;

Podpora EU civilni družbi in zagovornikom človekovih pravic

| 89. | poudarja, da je razvoj močne in živahne civilne družbe bistveni dejavnik, ki omogoča demokratični napredek in boljše varstvo človekovih pravic; poudarja, da je bila mobilizacija civilne družbe povod za zgodovinske spremembe arabske pomladi; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je razvoj močne in živahne civilne družbe bistveni dejavnik, ki omogoča demokratični napredek in boljše varstvo človekovih pravic; poudarja, da je bila mobilizacija civilne družbe povod za zgodovinske spremembe arabske pomladi;

| 90. | priznava EU, da si prizadeva okrepiti podporo organizacijam civilne družbe; zlasti ceni zmožnost Evropske unije, da se prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, Sklada za civilno družbo in Evropskega sklada za demokracijo neposredno vključuje v civilno družbo; vendar obžaluje, da EU nima močnejše sistematične politike za prepričevanje partnerskih držav, naj odpravijo neupravičene zakonodajne in upravne omejitve, s katerimi omejujejo svobodo zbiranja in združevanja; poziva k oblikovanju takšnih političnih smernic; |
| --- | --- |

90.

priznava EU, da si prizadeva okrepiti podporo organizacijam civilne družbe; zlasti ceni zmožnost Evropske unije, da se prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, Sklada za civilno družbo in Evropskega sklada za demokracijo neposredno vključuje v civilno družbo; vendar obžaluje, da EU nima močnejše sistematične politike za prepričevanje partnerskih držav, naj odpravijo neupravičene zakonodajne in upravne omejitve, s katerimi omejujejo svobodo zbiranja in združevanja; poziva k oblikovanju takšnih političnih smernic;

| 91. | ponovno izraža podporo uvedbi koncepta demokratične odgovornosti v razvojno sodelovanje EU in meni, da je pri tem bistvena vloga civilne družbe; poudarja, da mora vse osebje EU tesno sodelovati s civilno družbo v državi, v katero je napoteno; opozarja, da bi tesnejše sodelovanje s civilno družbo znatno prispevalo k oblikovanju izvedljivih in realističnih državnih strategij na področju človekovih pravic, ki bi bile prilagojene prednostnim nalogam teh držav; |
| --- | --- |

91.

ponovno izraža podporo uvedbi koncepta demokratične odgovornosti v razvojno sodelovanje EU in meni, da je pri tem bistvena vloga civilne družbe; poudarja, da mora vse osebje EU tesno sodelovati s civilno družbo v državi, v katero je napoteno; opozarja, da bi tesnejše sodelovanje s civilno družbo znatno prispevalo k oblikovanju izvedljivih in realističnih državnih strategij na področju človekovih pravic, ki bi bile prilagojene prednostnim nalogam teh držav;

| 92. | obžaluje, da sta preganjanje in marginalizacija zagovornikov človekovih pravic še vedno močno razširjena po celem svetu, zlasti na Kitajskem in v Rusiji ter v vseh drugih državah, ki še vedno napačno menijo, da jim visoke standarde človekovih pravic vsiljujejo EU, ZN in svetovne organizacije za človekove pravice; obžaluje dejstvo, da se usoda odvetnikov na Kitajskem, ki so bili izključeni iz zbornice, ter politično preganjanih novinarjev in medijskih delavcev obravnava kot notranja zadeva; ugotavlja oženje demokratičnega prostora; |
| --- | --- |

92.

obžaluje, da sta preganjanje in marginalizacija zagovornikov človekovih pravic še vedno močno razširjena po celem svetu, zlasti na Kitajskem in v Rusiji ter v vseh drugih državah, ki še vedno napačno menijo, da jim visoke standarde človekovih pravic vsiljujejo EU, ZN in svetovne organizacije za človekove pravice; obžaluje dejstvo, da se usoda odvetnikov na Kitajskem, ki so bili izključeni iz zbornice, ter politično preganjanih novinarjev in medijskih delavcev obravnava kot notranja zadeva; ugotavlja oženje demokratičnega prostora;

| 93. | pozdravlja resolucijo Tretjega odbora Generalne skupščine ZN o zagovornikih človekovih pravic iz novembra 2011, katere sopokroviteljica je EU, in javno podporo, ki jo je EU izrekla posebni poročevalki ZN za zagovornike človekovih pravic in ustreznim regionalnim mehanizmom za zaščito zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

93.

pozdravlja resolucijo Tretjega odbora Generalne skupščine ZN o zagovornikih človekovih pravic iz novembra 2011, katere sopokroviteljica je EU, in javno podporo, ki jo je EU izrekla posebni poročevalki ZN za zagovornike človekovih pravic in ustreznim regionalnim mehanizmom za zaščito zagovornikov človekovih pravic;

| 94. | podpira načrte za vzpostavitev prostovoljne evropske pobude v okviru EIDHR za zagotavljanje začasnega zatočišča zagovornikom človekovih pravic, ki morajo nujno zapustiti svojo matično državo; poudarja, da je treba pobudo izvajati tako, da bo dopolnjevala že obstoječe programe za zatočišča; |
| --- | --- |

94.

podpira načrte za vzpostavitev prostovoljne evropske pobude v okviru EIDHR za zagotavljanje začasnega zatočišča zagovornikom človekovih pravic, ki morajo nujno zapustiti svojo matično državo; poudarja, da je treba pobudo izvajati tako, da bo dopolnjevala že obstoječe programe za zatočišča;

| 95. | ugotavlja, da so najbolj izpostavljeni grožnjam in nevarnosti zagovorniki človekovih pravic, ki delujejo na odročnih ali konfliktnih območjih, ki imajo tudi najmanj stikov z osebjem EU; poziva delegacije EU, naj razvijejo lokalne strategije o človekovih pravicah, s katerimi bodo vzdrževale redne stike z zagovorniki človekovih pravic na terenu in jim bodo dajale potrebno pomoč ter zaščito v skladu s smernicami EU glede zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

95.

ugotavlja, da so najbolj izpostavljeni grožnjam in nevarnosti zagovorniki človekovih pravic, ki delujejo na odročnih ali konfliktnih območjih, ki imajo tudi najmanj stikov z osebjem EU; poziva delegacije EU, naj razvijejo lokalne strategije o človekovih pravicah, s katerimi bodo vzdrževale redne stike z zagovorniki človekovih pravic na terenu in jim bodo dajale potrebno pomoč ter zaščito v skladu s smernicami EU glede zagovornikov človekovih pravic;

| 96. | poudarja, da mora EU proaktivno ukrepati (reagiranje na grožnje zagovornikom človekovih pravic in podpora takim zagovornikom; opazovanje sodnih procesov proti zagovornikom človekovih pravic; takojšen, glasen in viden odziv na omejevanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja) ter zagovornikom in/ali njihovim družinam poročati o dejavnostih v zvezi z njimi, kot je predpisano v smernicah EU glede zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem poziva k okrepitvi mehanizma EIDHR za zagotovitev nujnih varnostnih ukrepov za zagovornike človekovih pravic, ki so ogroženi ali v nevarnosti; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da mora EU proaktivno ukrepati (reagiranje na grožnje zagovornikom človekovih pravic in podpora takim zagovornikom; opazovanje sodnih procesov proti zagovornikom človekovih pravic; takojšen, glasen in viden odziv na omejevanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja) ter zagovornikom in/ali njihovim družinam poročati o dejavnostih v zvezi z njimi, kot je predpisano v smernicah EU glede zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem poziva k okrepitvi mehanizma EIDHR za zagotovitev nujnih varnostnih ukrepov za zagovornike človekovih pravic, ki so ogroženi ali v nevarnosti;

| 97. | obžaluje, da ni bil upoštevan njegov poziv, naj se poveča prepoznavnost letne nagrade Saharova, saj je ta nagrada omenjena le deklarativno v razdelku letnega poročila, ki se nanaša na Evropski parlament; ponovno poudarja, da mora Evropska služba za zunanje delovanje ustrezno spremljati položaj kandidatov in prejemnikov nagrade ter razmere v njihovih državah; ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko komisijo, naj ostaneta v rednem stiku s kandidati in prejemniki nagrade Saharova, da se zagotovita neprekinjen dialog in spremljanje razmer v zadevnih državah na področju človekovih pravic ter zagotovi varstvo tistih, ki so preganjani; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vključi nagrado Saharova v razdelek o zagovornikih človekovih pravic v letnem poročilu o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

97.

obžaluje, da ni bil upoštevan njegov poziv, naj se poveča prepoznavnost letne nagrade Saharova, saj je ta nagrada omenjena le deklarativno v razdelku letnega poročila, ki se nanaša na Evropski parlament; ponovno poudarja, da mora Evropska služba za zunanje delovanje ustrezno spremljati položaj kandidatov in prejemnikov nagrade ter razmere v njihovih državah; ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko komisijo, naj ostaneta v rednem stiku s kandidati in prejemniki nagrade Saharova, da se zagotovita neprekinjen dialog in spremljanje razmer v zadevnih državah na področju človekovih pravic ter zagotovi varstvo tistih, ki so preganjani; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vključi nagrado Saharova v razdelek o zagovornikih človekovih pravic v letnem poročilu o človekovih pravicah;

| 98. | poziva Komisijo in Svet, naj podpirata in usposabljata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, krepita njihovo vlogo in zagotovita njihovo varnost in svobodo na spletu ter uveljavita temeljne pravice svobode izražanja, svobode zbiranja in svobode združevanja; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo in Svet, naj podpirata in usposabljata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, krepita njihovo vlogo in zagotovita njihovo varnost in svobodo na spletu ter uveljavita temeljne pravice svobode izražanja, svobode zbiranja in svobode združevanja;

Delovanje EU proti smrtni kazni

| 99. | ponovno izraža svoje neomajno stališče proti smrtni kazni v vseh zadevah in okoliščinah ter trdno podpira prizadevanja EU, da bi Generalna skupščina ZN na 67. seji sprejela odločno resolucijo o moratoriju za smrtno kazen, tudi da bi dali zagona pripravam na svetovni kongres proti smrtni kazni; poudarja, da je EU vodilni akter na področju boja proti smrtni kazni in da tudi največ prispeva k temu boju; |
| --- | --- |

99.

ponovno izraža svoje neomajno stališče proti smrtni kazni v vseh zadevah in okoliščinah ter trdno podpira prizadevanja EU, da bi Generalna skupščina ZN na 67. seji sprejela odločno resolucijo o moratoriju za smrtno kazen, tudi da bi dali zagona pripravam na svetovni kongres proti smrtni kazni; poudarja, da je EU vodilni akter na področju boja proti smrtni kazni in da tudi največ prispeva k temu boju;

| 100. | poziva države članice, naj ne tržijo ali spodbujajo uporabe opreme, ki je prepovedana z Uredbo (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje; poziva k rednemu in posodobljenemu nadzoru nad izvozom zdravil, ki jih proizvajajo farmacevtske družbe iz EU in bi se lahko uporabila za izvrševanje smrtnih kazni v tretjih državah; v zvezi s tem pozdravlja sklep Komisije iz leta 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1236/2005 za okrepitev nadzora nad izvozom nekaterih zdravil, ki se lahko uporabljajo za izvršitev smrtne kazni; pozdravlja proaktivne ukrepe, ki so jih sprejele nekatere farmacevtske družbe EU za zaustavitev izvoza zdravil v tretje države, če obstaja predvidljivo tveganje, da se bodo uporabila za usmrtitve; poziva tudi druge farmacevtske družbe EU, naj sprejmejo podobne ukrepe; poziva Komisijo, naj v Uredbo (ES) št. 1236/2005 vstavi vseobsegajočo klavzulo, ki bi med drugim zahtevala predhodno izvozno dovoljenje za vsa zdravila, ki bi se lahko uporabljala za mučenje ali usmrtitve; |
| --- | --- |

100.

poziva države članice, naj ne tržijo ali spodbujajo uporabe opreme, ki je prepovedana z Uredbo (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje; poziva k rednemu in posodobljenemu nadzoru nad izvozom zdravil, ki jih proizvajajo farmacevtske družbe iz EU in bi se lahko uporabila za izvrševanje smrtnih kazni v tretjih državah; v zvezi s tem pozdravlja sklep Komisije iz leta 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1236/2005 za okrepitev nadzora nad izvozom nekaterih zdravil, ki se lahko uporabljajo za izvršitev smrtne kazni; pozdravlja proaktivne ukrepe, ki so jih sprejele nekatere farmacevtske družbe EU za zaustavitev izvoza zdravil v tretje države, če obstaja predvidljivo tveganje, da se bodo uporabila za usmrtitve; poziva tudi druge farmacevtske družbe EU, naj sprejmejo podobne ukrepe; poziva Komisijo, naj v Uredbo (ES) št. 1236/2005 vstavi vseobsegajočo klavzulo, ki bi med drugim zahtevala predhodno izvozno dovoljenje za vsa zdravila, ki bi se lahko uporabljala za mučenje ali usmrtitve;

| 101. | pozdravlja oceno organizacij za človekove pravice, da izvajanje smrtne kazni leta 2011 v glavnem potrjuje, da splošni trend vodi k njeni odpravi; pozdravlja odpravo smrtne kazni na Tajskem za obsojence, mlajše od 18 let; vendar obžaluje, da se je število usmrtitev v Iranu, Iraku, Afganistanu in Savdski Arabiji precej povečalo; izraža veliko razočaranje nad Kitajsko, ker noče razkriti kredibilnih podatkov o smrtnih kaznih in usmrtitvah, ki jih je po podatkih Amnesty International na tisoče; pozdravlja odpravo smrtne kazni v državi Illinois v Združenih državah Amerike, vendar obžaluje, da Združene države še naprej izvršujejo smrtno kazen, čeprav so leta 2011 edine med državami skupine G8 s smrtno kaznijo; z zaskrbljenostjo opozarja, da je Belorusija edina evropska država, ki še izvaja smrtno kazen; poziva EU in njene države članice, naj sistematično in prednostno obravnavajo to vprašanje v dialogu s temi državami; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja oceno organizacij za človekove pravice, da izvajanje smrtne kazni leta 2011 v glavnem potrjuje, da splošni trend vodi k njeni odpravi; pozdravlja odpravo smrtne kazni na Tajskem za obsojence, mlajše od 18 let; vendar obžaluje, da se je število usmrtitev v Iranu, Iraku, Afganistanu in Savdski Arabiji precej povečalo; izraža veliko razočaranje nad Kitajsko, ker noče razkriti kredibilnih podatkov o smrtnih kaznih in usmrtitvah, ki jih je po podatkih Amnesty International na tisoče; pozdravlja odpravo smrtne kazni v državi Illinois v Združenih državah Amerike, vendar obžaluje, da Združene države še naprej izvršujejo smrtno kazen, čeprav so leta 2011 edine med državami skupine G8 s smrtno kaznijo; z zaskrbljenostjo opozarja, da je Belorusija edina evropska država, ki še izvaja smrtno kazen; poziva EU in njene države članice, naj sistematično in prednostno obravnavajo to vprašanje v dialogu s temi državami;

| 102. | izjavlja, da bi morala EU, ki se je v preteklosti v posameznih primerih uspešno borila proti smrtni kazni, zavzeti odločnejše stališče ter pozvati institucije in države članice, naj ohranijo in okrepijo svoje zaveze temu vprašanju ter svojo politično voljo in tako prispevajo k dokončni odpravi smrtne kazni po vsem svetu; |
| --- | --- |

102.

izjavlja, da bi morala EU, ki se je v preteklosti v posameznih primerih uspešno borila proti smrtni kazni, zavzeti odločnejše stališče ter pozvati institucije in države članice, naj ohranijo in okrepijo svoje zaveze temu vprašanju ter svojo politično voljo in tako prispevajo k dokončni odpravi smrtne kazni po vsem svetu;

Mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

| 103. | pozdravlja sprejetje posodobljenih smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; vendar opozarja, da je za resničen napredek v politiki EU treba premagati izzive, ki jih prinašata ozaveščanje in izvajanje; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja sprejetje posodobljenih smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; vendar opozarja, da je za resničen napredek v politiki EU treba premagati izzive, ki jih prinašata ozaveščanje in izvajanje;

| 104. | pozdravlja dejstvo, da so v posodobljenih smernicah skupine, ki potrebujejo posebno varstvo, razširjene na osebe, ki so žrtve diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, in da je sprejeta zaveza, da se tretje države pozove, naj zagotovijo domače postopke za pritožbe in prijave, prilagojene spolu ali otrokom; vendar obžaluje, da usklajena prizadevanja EU zoper mučenje ne obravnavajo bolj sistematično vprašanja spola, kar je predvsem posledica pomanjkanja podatkov o vseh oblikah mučenja in slabega ravnanja; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja dejstvo, da so v posodobljenih smernicah skupine, ki potrebujejo posebno varstvo, razširjene na osebe, ki so žrtve diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, in da je sprejeta zaveza, da se tretje države pozove, naj zagotovijo domače postopke za pritožbe in prijave, prilagojene spolu ali otrokom; vendar obžaluje, da usklajena prizadevanja EU zoper mučenje ne obravnavajo bolj sistematično vprašanja spola, kar je predvsem posledica pomanjkanja podatkov o vseh oblikah mučenja in slabega ravnanja;

| 105. | poudarja, da je treba smernice EU povezati z načini izvajanja Opcijskega protokola h Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (MOPPM), posebno pozornost pa nameniti nacionalnim preventivnim mehanizmom; |
| --- | --- |

105.

poudarja, da je treba smernice EU povezati z načini izvajanja Opcijskega protokola h Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (MOPPM), posebno pozornost pa nameniti nacionalnim preventivnim mehanizmom;

| 106. | poudarja, da opredelitev suženjstva, kot so jo določili Združeni narodi, ustreza položaju ali stanju posameznika, nad katerim se uveljavljajo značilnosti lastninske pravice ali nekatere od teh značilnosti; obžaluje dejstvo, da še vedno obstajajo oblike sodobnega suženjstva, med drugim tudi v Evropski uniji; zato poziva Komisijo, naj vodi odločnejšo politiko o tej temi, zlasti kar zadeva hišno osebje, ki so družbena in poklicna kategorija, ki jo najbolj zadevajo te oblike suženjstva; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da opredelitev suženjstva, kot so jo določili Združeni narodi, ustreza položaju ali stanju posameznika, nad katerim se uveljavljajo značilnosti lastninske pravice ali nekatere od teh značilnosti; obžaluje dejstvo, da še vedno obstajajo oblike sodobnega suženjstva, med drugim tudi v Evropski uniji; zato poziva Komisijo, naj vodi odločnejšo politiko o tej temi, zlasti kar zadeva hišno osebje, ki so družbena in poklicna kategorija, ki jo najbolj zadevajo te oblike suženjstva;

| 107. | obžaluje, da je zloraba psihiatrije v politične namene še vedno pereč problem v številnih državah, ki imajo dolgo zgodovino uporabe nasilnih psihiatričnih metod za podpiranje nedemokratičnih režimov, s katerimi si prizadevajo zastrašiti in ustaviti nasprotujoče družbene segmente in posameznike; zaskrbljeno poudarja, da temu trendu sledi tudi trend nedorečenih in težko dokazljivih oblik mučenja, tudi psihološkega terorja in ponižujočih razmer v zaporih; |
| --- | --- |

107.

obžaluje, da je zloraba psihiatrije v politične namene še vedno pereč problem v številnih državah, ki imajo dolgo zgodovino uporabe nasilnih psihiatričnih metod za podpiranje nedemokratičnih režimov, s katerimi si prizadevajo zastrašiti in ustaviti nasprotujoče družbene segmente in posameznike; zaskrbljeno poudarja, da temu trendu sledi tudi trend nedorečenih in težko dokazljivih oblik mučenja, tudi psihološkega terorja in ponižujočih razmer v zaporih;

| 108. | opozarja na pomen poročila posebnega poročevalca Združenih narodov z dne 5. avgusta 2011 o mučenju in drugih oblikah krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja (A/66/268), ki se osredotoča na vplive zapiranja v samico, vključno z uporabo te metode v psihiatričnih klinikah; izraža resno zaskrbljenost zaradi dokazov iz različnih držav, da se psihiatrične bolnišnice dejansko uporabljajo kot centri za pridržanje; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj temu problemu posvetijo potrebno pozornost; |
| --- | --- |

108.

opozarja na pomen poročila posebnega poročevalca Združenih narodov z dne 5. avgusta 2011 o mučenju in drugih oblikah krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja (A/66/268), ki se osredotoča na vplive zapiranja v samico, vključno z uporabo te metode v psihiatričnih klinikah; izraža resno zaskrbljenost zaradi dokazov iz različnih držav, da se psihiatrične bolnišnice dejansko uporabljajo kot centri za pridržanje; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj temu problemu posvetijo potrebno pozornost;

| 109. | izraža zaskrbljenost zaradi prihodnjega delovanja rehabilitacijskih centrov za žrtve mučenja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in službe Komisije, naj sodelujejo prek ločnice med zunanjo in notranjo politiko, da bi zagotovile, da meje upravnih pristojnosti ne bodo ogrozile podpore EU rehabilitacijskim centrom v Uniji ali zunaj nje; |
| --- | --- |

109.

izraža zaskrbljenost zaradi prihodnjega delovanja rehabilitacijskih centrov za žrtve mučenja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in službe Komisije, naj sodelujejo prek ločnice med zunanjo in notranjo politiko, da bi zagotovile, da meje upravnih pristojnosti ne bodo ogrozile podpore EU rehabilitacijskim centrom v Uniji ali zunaj nje;

| 110. | obžaluje, da so kršitve človekovih pravic še vedno pereč problem na zasedenih območjih Cipra; ugotavlja, da turška vojska več tisoč beguncem, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove in premoženje, še vedno ne dovoli, da bi živeli v svoji domovini; prav tako ugotavlja, da je družinam in svojcem pogrešanih oseb še vedno odvzeta pravica, da bi se seznanili z usodo svojih bližnjih, ker Turčija ne omogoča dostopa do vojnih območij in arhivov z ustreznimi poročili o preiskavah Odbora za pogrešane osebe na Cipru; |
| --- | --- |

110.

obžaluje, da so kršitve človekovih pravic še vedno pereč problem na zasedenih območjih Cipra; ugotavlja, da turška vojska več tisoč beguncem, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove in premoženje, še vedno ne dovoli, da bi živeli v svoji domovini; prav tako ugotavlja, da je družinam in svojcem pogrešanih oseb še vedno odvzeta pravica, da bi se seznanili z usodo svojih bližnjih, ker Turčija ne omogoča dostopa do vojnih območij in arhivov z ustreznimi poročili o preiskavah Odbora za pogrešane osebe na Cipru;

Diskriminacija

| 111. | vztraja pri tem, da mora politični dialog o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami obsegati bolj vključujočo in celovito opredelitev nediskriminacije, med drugim na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, spola, rasnega ali etničnega porekla, starosti, invalidnosti, spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

111.

vztraja pri tem, da mora politični dialog o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami obsegati bolj vključujočo in celovito opredelitev nediskriminacije, med drugim na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, spola, rasnega ali etničnega porekla, starosti, invalidnosti, spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| 112. | poudarja, da bi moral Svet za verodostojno in skladno zunanjo politiko EU na področju temeljnih pravic, enakosti in nediskriminacije sprejeti direktivo o enaki obravnavi oseb ne glede na veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ter razširiti uporabo okvirnega sklepa o rasizmu in ksenofobiji tudi na druge ciljne skupine, kot so lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da bi moral Svet za verodostojno in skladno zunanjo politiko EU na področju temeljnih pravic, enakosti in nediskriminacije sprejeti direktivo o enaki obravnavi oseb ne glede na veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ter razširiti uporabo okvirnega sklepa o rasizmu in ksenofobiji tudi na druge ciljne skupine, kot so lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci;

| 113. | zahteva, naj države članice odločno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic ter naj dejavno spodbujajo Svet ZN za človekove pravice, da enakovredno obravnava diskriminacijo na vsaki podlagi – spola, spolne identitete, rase, starosti, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja; globoko obžaluje, da je homoseksualnost v 78 državah še vedno kazniva, v petih državah se zanjo lahko izreče tudi smrtna kazen; te države poziva, naj homoseksualnost takoj dekriminalizirajo, osvobodijo tiste, ki so zaprti na podlagi svoje spolne usmerjenosti ali spolne identitete, in naj jih ne usmrtijo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti uporablja Priročnik LGBT za zaščito lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva Svet, naj si prizadeva oblikovati zavezujoče smernice za to področje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj podpirajo zagovornike človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v državah, kjer so ogroženi, in poziva podpredsednico/visoko predstavnico in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj še naprej jasno posredujeta trdno zavezanost Evropske unije enakosti in nediskriminaciji na podlagi spolne usmeritve, spolne identitete in spolnega izražanja v svetu, vključno s pripravo in podporo pobud na to temo na dvostranski in mednarodni ravni ter na ravni ZN; ponovno poziva Komisijo, naj objavi časovni načrt za enakopravnost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

113.

zahteva, naj države članice odločno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic ter naj dejavno spodbujajo Svet ZN za človekove pravice, da enakovredno obravnava diskriminacijo na vsaki podlagi – spola, spolne identitete, rase, starosti, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja; globoko obžaluje, da je homoseksualnost v 78 državah še vedno kazniva, v petih državah se zanjo lahko izreče tudi smrtna kazen; te države poziva, naj homoseksualnost takoj dekriminalizirajo, osvobodijo tiste, ki so zaprti na podlagi svoje spolne usmerjenosti ali spolne identitete, in naj jih ne usmrtijo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti uporablja Priročnik LGBT za zaščito lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva Svet, naj si prizadeva oblikovati zavezujoče smernice za to področje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj podpirajo zagovornike človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v državah, kjer so ogroženi, in poziva podpredsednico/visoko predstavnico in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj še naprej jasno posredujeta trdno zavezanost Evropske unije enakosti in nediskriminaciji na podlagi spolne usmeritve, spolne identitete in spolnega izražanja v svetu, vključno s pripravo in podporo pobud na to temo na dvostranski in mednarodni ravni ter na ravni ZN; ponovno poziva Komisijo, naj objavi časovni načrt za enakopravnost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| 114. | poziva države članice, naj dodelijo azil lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem, ki bežijo pred pregonom v državah, kjer so obravnavani kot storilci kaznivih dejanj, na podlagi utemeljene bojazni prosilcev, da bodo preganjani, in njihove osebne opredelitve za lezbijko, geja, biseksualca, transseksualca ali interseksualca; |
| --- | --- |

114.

poziva države članice, naj dodelijo azil lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem, ki bežijo pred pregonom v državah, kjer so obravnavani kot storilci kaznivih dejanj, na podlagi utemeljene bojazni prosilcev, da bodo preganjani, in njihove osebne opredelitve za lezbijko, geja, biseksualca, transseksualca ali interseksualca;

| 115. | ponovno poudarja, da je načelo nediskriminacije, ki zadeva tudi diskriminacijo na podlagi spola in spolne usmerjenosti, bistven element partnerstva med AKP in EU; |
| --- | --- |

115.

ponovno poudarja, da je načelo nediskriminacije, ki zadeva tudi diskriminacijo na podlagi spola in spolne usmerjenosti, bistven element partnerstva med AKP in EU;

| 116. | poudarja dejstvo, da je EU ratificirala Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in sprejela Evropsko strategijo o invalidnosti 2010–2020, zlasti področje ukrepanja št. 8; obsoja vse oblike diskriminacije na podlagi invalidnosti in poziva vse države, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov; poudarja, da mora tudi EU spremljati izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov na lastnem ozemlju; poziva EU in njene države članice, naj v Evropski uniji in zunaj nje spodbujajo izvajanje Mednarodne konvencije o pravicah invalidov, ki je bila sestavljena leta 2006 v okviru OZN; |
| --- | --- |

116.

poudarja dejstvo, da je EU ratificirala Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in sprejela Evropsko strategijo o invalidnosti 2010–2020, zlasti področje ukrepanja št. 8; obsoja vse oblike diskriminacije na podlagi invalidnosti in poziva vse države, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov; poudarja, da mora tudi EU spremljati izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov na lastnem ozemlju; poziva EU in njene države članice, naj v Evropski uniji in zunaj nje spodbujajo izvajanje Mednarodne konvencije o pravicah invalidov, ki je bila sestavljena leta 2006 v okviru OZN;

| 117. | obsoja stalne kršitve človekovih pravic proti ljudem, ki trpijo zaradi diskriminacije na podlagi kast, vključno z nepriznavanjem enakosti in onemogočanjem dostopa do sodnega varstva, neprestano segregacijo in ovirami zaradi kastnega sistema pri doseganju osnovnih človekovih pravic; poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj skupaj ukrepajo proti diskriminaciji na podlagi kast, tudi v sporočilih in okvirih EU o človekovih pravicah ter v strategijah EU za posamezne države in dialogu z njimi, kadar je to primerno, ter naj podprejo osnutek načel in smernic ZN za odpravo diskriminacije na podlagi dela in porekla kot vodilni okvir za odpravo diskriminacije na podlagi kast ter si prizadevajo, da jih potrdi Svet ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

117.

obsoja stalne kršitve človekovih pravic proti ljudem, ki trpijo zaradi diskriminacije na podlagi kast, vključno z nepriznavanjem enakosti in onemogočanjem dostopa do sodnega varstva, neprestano segregacijo in ovirami zaradi kastnega sistema pri doseganju osnovnih človekovih pravic; poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj skupaj ukrepajo proti diskriminaciji na podlagi kast, tudi v sporočilih in okvirih EU o človekovih pravicah ter v strategijah EU za posamezne države in dialogu z njimi, kadar je to primerno, ter naj podprejo osnutek načel in smernic ZN za odpravo diskriminacije na podlagi dela in porekla kot vodilni okvir za odpravo diskriminacije na podlagi kast ter si prizadevajo, da jih potrdi Svet ZN za človekove pravice;

| 118. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in posebnega predstavnika za človekove pravice, naj v celoti priznata, da je diskriminacija na podlagi kast medsektorski problem, ki zadeva področji človekovih pravic in revščine, ter ima resne posledice, predvsem za ženske; |
| --- | --- |

118.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in posebnega predstavnika za človekove pravice, naj v celoti priznata, da je diskriminacija na podlagi kast medsektorski problem, ki zadeva področji človekovih pravic in revščine, ter ima resne posledice, predvsem za ženske;

| 119. | pozdravlja dejstvo, da smernice Sveta Združenih narodov za človekove pravice o skrajni revščini in človekovih pravicah temeljijo na medsebojni odvisnosti in nedeljivosti vseh človekovih pravic ter na načelih udeležbe in osamosvajanja ljudi, ki živijo v skrajni revščini; vztraja, da je skrajna revščina neločljivo povezana s človekovimi pravicami: po eni strani so osebe, ki živijo v skrajni revščini, pogosto prikrajšane za svoje človekove pravice, in sicer državljanske, politične, ekonomske in socialne; po drugi strani je pristop k boju proti skrajni revščini, ki temelji na človekovih pravicah, bistven, če želimo razumeti te razmere in se spopasti z njimi; poziva Svet, naj podpre ta pristop v Ekonomskem in socialnem svetu Združenih narodov; |
| --- | --- |

119.

pozdravlja dejstvo, da smernice Sveta Združenih narodov za človekove pravice o skrajni revščini in človekovih pravicah temeljijo na medsebojni odvisnosti in nedeljivosti vseh človekovih pravic ter na načelih udeležbe in osamosvajanja ljudi, ki živijo v skrajni revščini; vztraja, da je skrajna revščina neločljivo povezana s človekovimi pravicami: po eni strani so osebe, ki živijo v skrajni revščini, pogosto prikrajšane za svoje človekove pravice, in sicer državljanske, politične, ekonomske in socialne; po drugi strani je pristop k boju proti skrajni revščini, ki temelji na človekovih pravicah, bistven, če želimo razumeti te razmere in se spopasti z njimi; poziva Svet, naj podpre ta pristop v Ekonomskem in socialnem svetu Združenih narodov;

| 120. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da diskriminacija grozi zlasti domorodnim ljudstvom, ki so še posebej občutljiva za politične, gospodarske, okoljske in z delom povezane spremembe ter motnje; ugotavlja, da jih večina živi pod pragom revščine in ima zelo omejen dostop do predstavniškega sistema, političnega odločanja ali pravosodnega sistema oziroma ga sploh nima; zlasti je zaskrbljen zaradi po poročilih splošno razširjenega prisvajanja zemljišč, prisilnih preselitev in kršenja človekovih pravic zaradi oboroženih spopadov; |
| --- | --- |

120.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da diskriminacija grozi zlasti domorodnim ljudstvom, ki so še posebej občutljiva za politične, gospodarske, okoljske in z delom povezane spremembe ter motnje; ugotavlja, da jih večina živi pod pragom revščine in ima zelo omejen dostop do predstavniškega sistema, političnega odločanja ali pravosodnega sistema oziroma ga sploh nima; zlasti je zaskrbljen zaradi po poročilih splošno razširjenega prisvajanja zemljišč, prisilnih preselitev in kršenja človekovih pravic zaradi oboroženih spopadov;

| 121. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata pojem „podnebni begunec“ kot uraden in pravno priznan pojem (ki označuje osebo, ki je bila zaradi podnebnih sprememb prisiljena zapustiti dom in iskati zatočišče v tujini), saj še ni priznan v mednarodnem pravu in v nobenem pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu; |
| --- | --- |

121.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata pojem „podnebni begunec“ kot uraden in pravno priznan pojem (ki označuje osebo, ki je bila zaradi podnebnih sprememb prisiljena zapustiti dom in iskati zatočišče v tujini), saj še ni priznan v mednarodnem pravu in v nobenem pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu;

| 122. | poudarja pomen pravice do državljanstva kot ene najbolj temeljnih pravic, saj imajo v številnih državah le polnopravni državljani zagotovljene možnosti, da v celoti uveljavljajo svoje osnovne človekove pravice, vključno z javno varnostjo, blaginjo in izobraževanjem; |
| --- | --- |

122.

poudarja pomen pravice do državljanstva kot ene najbolj temeljnih pravic, saj imajo v številnih državah le polnopravni državljani zagotovljene možnosti, da v celoti uveljavljajo svoje osnovne človekove pravice, vključno z javno varnostjo, blaginjo in izobraževanjem;

| 123. | poudarja, da imajo tradicionalne narodnostne manjšine posebne potrebe, ki so drugačne od potreb drugih manjšinskih skupin, in da je treba zagotoviti enako obravnavo teh manjšin z vidika izobraževanja, zdravstvenega varstva ter socialnih in drugih javnih storitev, poleg tega pa je treba na vseh področjih ekonomskega, socialnega, političnega in kulturnega življenja spodbujati popolno in dejansko enakost med pripadniki narodnostnih manjšin in večine; |
| --- | --- |

123.

poudarja, da imajo tradicionalne narodnostne manjšine posebne potrebe, ki so drugačne od potreb drugih manjšinskih skupin, in da je treba zagotoviti enako obravnavo teh manjšin z vidika izobraževanja, zdravstvenega varstva ter socialnih in drugih javnih storitev, poleg tega pa je treba na vseh področjih ekonomskega, socialnega, političnega in kulturnega življenja spodbujati popolno in dejansko enakost med pripadniki narodnostnih manjšin in večine;

Ženske in otroci v oboroženih spopadih

| 124. | ceni pozornost, ki jo EU posveča izzivom pri izvajanju resolucij, povezanih z ženskami, mirom in varnostjo, v politikah EU, kar poudarja poročilo o kazalnikih EU za celovit pristop k izvajanju resolucij varnostnega sveta ZN št. 1325 in 1820, ki ga je Svet EU sprejel dne 13. maja 2011; pozdravlja politično delovanje EU, da bi v Generalni skupščini ZN zagotovila podaljšanje mandata posebne predstavnice generalnega sekretarja ZN za otroke in oborožene spopade; se strinja z mnenjem, izraženim v Sklepih Sveta z dne 1. decembra 2011 o skupni varnostni in obrambni politiki, da bi morala biti stalna in sistematična pozornost, namenjena vprašanjem človekovih pravic, spola in otrok, prizadetih v oboroženih spopadih, ključnega pomena v vseh fazah misij SVOP; |
| --- | --- |

124.

ceni pozornost, ki jo EU posveča izzivom pri izvajanju resolucij, povezanih z ženskami, mirom in varnostjo, v politikah EU, kar poudarja poročilo o kazalnikih EU za celovit pristop k izvajanju resolucij varnostnega sveta ZN št. 1325 in 1820, ki ga je Svet EU sprejel dne 13. maja 2011; pozdravlja politično delovanje EU, da bi v Generalni skupščini ZN zagotovila podaljšanje mandata posebne predstavnice generalnega sekretarja ZN za otroke in oborožene spopade; se strinja z mnenjem, izraženim v Sklepih Sveta z dne 1. decembra 2011 o skupni varnostni in obrambni politiki, da bi morala biti stalna in sistematična pozornost, namenjena vprašanjem človekovih pravic, spola in otrok, prizadetih v oboroženih spopadih, ključnega pomena v vseh fazah misij SVOP;

| 125. | meni, da je za zagotovitev dejanske udeležbe žensk, ki so trenutno premalo zastopane v političnih organizacijah in organizacijah civilne družbe, pomembno zagotoviti module usposabljanja in podpore tako za evropsko osebje, ki se ukvarja z vprašanji spolov, kot za ženske na terenu, da bi se jim omogočilo, da resnično prispevajo k mirovnim procesom in procesom reševanja sporov; |
| --- | --- |

125.

meni, da je za zagotovitev dejanske udeležbe žensk, ki so trenutno premalo zastopane v političnih organizacijah in organizacijah civilne družbe, pomembno zagotoviti module usposabljanja in podpore tako za evropsko osebje, ki se ukvarja z vprašanji spolov, kot za ženske na terenu, da bi se jim omogočilo, da resnično prispevajo k mirovnim procesom in procesom reševanja sporov;

| 126. | priznava, da je konkreten napredek pri izboljšanju razmer za ženske in otroke v oboroženih spopadih pogosto odvisen od vzpostavitve jasnih in enotnih struktur za prevzemanje odgovornosti v vojaških in varnostnih službah pod civilnim nadzorom; zato poziva ustrezne institucije EU, naj poiščejo in izvajajo učinkovitejše metode za reforme varnostnega sektorja v državah, v katerih so spopadi ali ki trpijo za posledicami spopadov, z močnim poudarkom na pravicah žensk in otrok ter vključevanju in krepitvi vlog v tem okviru; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj to upoštevata pri načrtovanju in izvajanju instrumentov zunanje pomoči, namenjenih reformam varnostnega sektorja, vključno s pomenom krepitve vloge žensk pri obnovi po spopadih; |
| --- | --- |

126.

priznava, da je konkreten napredek pri izboljšanju razmer za ženske in otroke v oboroženih spopadih pogosto odvisen od vzpostavitve jasnih in enotnih struktur za prevzemanje odgovornosti v vojaških in varnostnih službah pod civilnim nadzorom; zato poziva ustrezne institucije EU, naj poiščejo in izvajajo učinkovitejše metode za reforme varnostnega sektorja v državah, v katerih so spopadi ali ki trpijo za posledicami spopadov, z močnim poudarkom na pravicah žensk in otrok ter vključevanju in krepitvi vlog v tem okviru; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj to upoštevata pri načrtovanju in izvajanju instrumentov zunanje pomoči, namenjenih reformam varnostnega sektorja, vključno s pomenom krepitve vloge žensk pri obnovi po spopadih;

| 127. | poziva EU, naj vključi razoroževanje, rehabilitacijo in ponovno vključevanje otrok vojakov kot pomemben element v svoje politike, katerih cilj je krepitev človekovih pravic, boljša zaščita otrok in uporaba političnih mehanizmov za reševanje sporov namesto nasilja; |
| --- | --- |

127.

poziva EU, naj vključi razoroževanje, rehabilitacijo in ponovno vključevanje otrok vojakov kot pomemben element v svoje politike, katerih cilj je krepitev človekovih pravic, boljša zaščita otrok in uporaba političnih mehanizmov za reševanje sporov namesto nasilja;

| 128. | izraža globoko zaskrbljenost glede regije afriških Velikih jezer, kjer se posilstvo uporablja kot orožje za izkoreninjenje celotnih skupin prebivalstva; |
| --- | --- |

128.

izraža globoko zaskrbljenost glede regije afriških Velikih jezer, kjer se posilstvo uporablja kot orožje za izkoreninjenje celotnih skupin prebivalstva;

Pravice žensk

| 129. | poziva EU, naj odločneje ukrepa za izkoreninjenje praks pohabljanja ženskih spolnih organov, zgodnjih in prisilnih porok, umorov iz časti ter prisilnih splavov in splavov na podlagi spola zarodka; vztraja, da bi morala biti ta politika osnovni element pristopa EU k razvojnemu sodelovanju; poudarja, da je za dobrobit žensk in deklic v vseh državah pomemben ustrezen dostop do medicinskih sredstev ter do informacij in izobraževanja o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah; |
| --- | --- |

129.

poziva EU, naj odločneje ukrepa za izkoreninjenje praks pohabljanja ženskih spolnih organov, zgodnjih in prisilnih porok, umorov iz časti ter prisilnih splavov in splavov na podlagi spola zarodka; vztraja, da bi morala biti ta politika osnovni element pristopa EU k razvojnemu sodelovanju; poudarja, da je za dobrobit žensk in deklic v vseh državah pomemben ustrezen dostop do medicinskih sredstev ter do informacij in izobraževanja o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah;

| 130. | ugotavlja, da se še vedno ne posveča dovolj pozornosti kršitvam spolnih in reproduktivnih pravic, ki spodkopavajo prizadevanja za doseganje zavez iz akcijskega programa iz Kaira, sprejetega na mednarodni konferenci ZN o prebivalstvu in razvoju leta 1994, ter obravnavi diskriminacije v strategijah na področju prebivalstva in razvoja, vključno z diskriminacijo na podlagi spola in neenakostjo; poudarja, da je bil napredek na področju reproduktivnega zdravja ponekod omejen zaradi kršitev, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke ter nezmožnost uveljavljanja najnižje zakonsko predpisane starosti za poroko, prisilne prakse, kot so prisilna sterilizacija ali pohabljanje ženskih spolnih organov, ter nepriznavanje samostojnosti ženskam in dekletom pri odločanju o spolnem in reproduktivnem zdravju brez diskriminacije, prisile in nasilja; poziva, naj se akcijski program iz Kaira izvaja v okviru politike na področju človekovih pravic in razvojne politike, da bi tako spodbujali enakost med spoloma ter pravice žensk in otrok, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; |
| --- | --- |

130.

ugotavlja, da se še vedno ne posveča dovolj pozornosti kršitvam spolnih in reproduktivnih pravic, ki spodkopavajo prizadevanja za doseganje zavez iz akcijskega programa iz Kaira, sprejetega na mednarodni konferenci ZN o prebivalstvu in razvoju leta 1994, ter obravnavi diskriminacije v strategijah na področju prebivalstva in razvoja, vključno z diskriminacijo na podlagi spola in neenakostjo; poudarja, da je bil napredek na področju reproduktivnega zdravja ponekod omejen zaradi kršitev, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke ter nezmožnost uveljavljanja najnižje zakonsko predpisane starosti za poroko, prisilne prakse, kot so prisilna sterilizacija ali pohabljanje ženskih spolnih organov, ter nepriznavanje samostojnosti ženskam in dekletom pri odločanju o spolnem in reproduktivnem zdravju brez diskriminacije, prisile in nasilja; poziva, naj se akcijski program iz Kaira izvaja v okviru politike na področju človekovih pravic in razvojne politike, da bi tako spodbujali enakost med spoloma ter pravice žensk in otrok, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami;

| 131. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bo operativni pregled ICPD+20 omogočil celovit pregled vseh vidikov, povezanih s polnim uživanjem spolnih in reproduktivnih pravic, potrdil odločen in progresiven pristop k uveljavljanju spolnih in reproduktivnih pravic za vse v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ter povečal odgovornost vlad, ko gre za uresničevanje dogovorjenih ciljev; zlasti poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da se pregled opravi na podlagi sodelovanja in da se omogoči smiselno sodelovanje različnim zainteresiranim stranem, vključno s civilno družbo ter ženskami, mladoletniki in mladimi; opozarja, da mora tak pregled temeljiti na človekovih pravicah in biti posebej osredotočen na spolne in reproduktivne pravice; |
| --- | --- |

131.

poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bo operativni pregled ICPD+20 omogočil celovit pregled vseh vidikov, povezanih s polnim uživanjem spolnih in reproduktivnih pravic, potrdil odločen in progresiven pristop k uveljavljanju spolnih in reproduktivnih pravic za vse v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ter povečal odgovornost vlad, ko gre za uresničevanje dogovorjenih ciljev; zlasti poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da se pregled opravi na podlagi sodelovanja in da se omogoči smiselno sodelovanje različnim zainteresiranim stranem, vključno s civilno družbo ter ženskami, mladoletniki in mladimi; opozarja, da mora tak pregled temeljiti na človekovih pravicah in biti posebej osredotočen na spolne in reproduktivne pravice;

| 132. | opominja na resolucijo št. 11/8 Sveta ZN za človekove pravice z naslovom „Umrljivost in obolevnost mater, ki bi ju bilo mogoče preprečiti“, kjer je zapisano, da preprečevanje umrljivosti in obolevnosti mater zahteva učinkovito spodbujanje in varstvo človekovih pravic žensk in deklet, zlasti njihove pravice do življenja, izobraževanja, obveščenosti in zdravja; poudarja, da mora zato EU odigrati pomembno vlogo in prispevati k zmanjšanju števila zapletov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, tako pred in med nosečnostjo in porodom kot pozneje; |
| --- | --- |

132.

opominja na resolucijo št. 11/8 Sveta ZN za človekove pravice z naslovom „Umrljivost in obolevnost mater, ki bi ju bilo mogoče preprečiti“, kjer je zapisano, da preprečevanje umrljivosti in obolevnosti mater zahteva učinkovito spodbujanje in varstvo človekovih pravic žensk in deklet, zlasti njihove pravice do življenja, izobraževanja, obveščenosti in zdravja; poudarja, da mora zato EU odigrati pomembno vlogo in prispevati k zmanjšanju števila zapletov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, tako pred in med nosečnostjo in porodom kot pozneje;

| 133. | poziva EU k tesnemu sodelovanju z žensko organizacijo ZN na področju uresničevanja pravic žensk, tako dvostransko kot na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni; poudarja zlasti potrebo ne le po spodbujanju zdravstvene vzgoje in ustreznih programov za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, ki so pomemben del politike EU do tretjih držav na področju razvoja in človekovih pravic, temveč tudi po zagotavljanju, da imajo ženske ustrezen dostop do javnih zdravstvenih sistemov in primernega ginekološkega in porodniškega varstva, kot jih je opredelila Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

133.

poziva EU k tesnemu sodelovanju z žensko organizacijo ZN na področju uresničevanja pravic žensk, tako dvostransko kot na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni; poudarja zlasti potrebo ne le po spodbujanju zdravstvene vzgoje in ustreznih programov za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, ki so pomemben del politike EU do tretjih držav na področju razvoja in človekovih pravic, temveč tudi po zagotavljanju, da imajo ženske ustrezen dostop do javnih zdravstvenih sistemov in primernega ginekološkega in porodniškega varstva, kot jih je opredelila Svetovna zdravstvena organizacija;

| 134. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj znotraj skupne strategije za boj proti nasilju nad ženskami namenita posebno pozornost pohabljanju ženskih spolnih organov, tudi z oblikovanjem akcijskega načrta EU proti pohabljanju ženskih spolnih organov v skladu z načelom potrebne skrbnosti; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj vprašanje pohabljanja ženskih spolnih organov še naprej obravnavajo v političnem dialogu s partnerskimi državami, v katerih se te prakse še izvajajo, in naj v ta dialog vključijo zagovornike človekovih pravic, ki si že prizadevajo za izkoreninjenje teh praks, dekleta in žene, ki so zaradi praks osebno prizadete, vodje skupnosti, verske voditelje, učitelje, zdravstvene delavce in vladne uradnike na lokalni in nacionalni ravni; poudarja, da mora Evropska služba za zunanje delovanje razviti niz ustreznih orodij za boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov kot del svojih ukrepov za izvajanje Strateškega okvira EU o človekovih pravicah in demokraciji; |
| --- | --- |

134.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj znotraj skupne strategije za boj proti nasilju nad ženskami namenita posebno pozornost pohabljanju ženskih spolnih organov, tudi z oblikovanjem akcijskega načrta EU proti pohabljanju ženskih spolnih organov v skladu z načelom potrebne skrbnosti; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj vprašanje pohabljanja ženskih spolnih organov še naprej obravnavajo v političnem dialogu s partnerskimi državami, v katerih se te prakse še izvajajo, in naj v ta dialog vključijo zagovornike človekovih pravic, ki si že prizadevajo za izkoreninjenje teh praks, dekleta in žene, ki so zaradi praks osebno prizadete, vodje skupnosti, verske voditelje, učitelje, zdravstvene delavce in vladne uradnike na lokalni in nacionalni ravni; poudarja, da mora Evropska služba za zunanje delovanje razviti niz ustreznih orodij za boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov kot del svojih ukrepov za izvajanje Strateškega okvira EU o človekovih pravicah in demokraciji;

| 135. | poudarja, da je bil napredek na področju reproduktivnega zdravja ponekod omejen zaradi kršitev, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke ter nezmožnost uveljavljanja najnižje zakonsko predpisane starosti za poroko, prisilne prakse, kot so prisilna sterilizacija ali pohabljanje ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

135.

poudarja, da je bil napredek na področju reproduktivnega zdravja ponekod omejen zaradi kršitev, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke ter nezmožnost uveljavljanja najnižje zakonsko predpisane starosti za poroko, prisilne prakse, kot so prisilna sterilizacija ali pohabljanje ženskih spolnih organov;

| 136. | pozdravlja prizadevanja več držav članic za boj proti nasilju nad ženskami, nasilju v družini in pohabljanju ženskih spolnih organov, zlasti čezmejne vidike; ponovno poudarja, da morajo biti notranje in zunanje politike EU o teh vprašanjih usklajene, in poziva Komisijo, naj si kot prednostno nalogo zastavi odpravo nasilja nad ženskami in dekleti kot tudi umorov žensk in deklet ter z dodelitvijo ustreznih finančnih sredstev podpre ciljne in inovativne programe tako v EU kot v tretjih državah; spodbuja EU in njene države članice, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini; |
| --- | --- |

136.

pozdravlja prizadevanja več držav članic za boj proti nasilju nad ženskami, nasilju v družini in pohabljanju ženskih spolnih organov, zlasti čezmejne vidike; ponovno poudarja, da morajo biti notranje in zunanje politike EU o teh vprašanjih usklajene, in poziva Komisijo, naj si kot prednostno nalogo zastavi odpravo nasilja nad ženskami in dekleti kot tudi umorov žensk in deklet ter z dodelitvijo ustreznih finančnih sredstev podpre ciljne in inovativne programe tako v EU kot v tretjih državah; spodbuja EU in njene države članice, naj podpišejo in ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini;

| 137. | pozdravlja sprejetje Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (14) ter izoblikovanje nove strategije Komisije, naslovljene „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“; opozarja, da je trgovina z ljudmi kompleksen nadnacionalni pojav, katerega vzroki so ranljivost zaradi revščine, pomanjkanje demokratične kulture, razlike med spoloma in nasilje nad ženskami; poudarja, da je treba v dialogu s tretjimi državami v zvezi s to problematiko še bolj vztrajati pri razsežnosti spolov, ter nazadnje še poziva države članice, ki še niso ratificirale Protokola Združenih narodov o trgovini z ljudmi (t. i. „protokol iz Palerma“) in Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi, naj to storijo čim prej; |
| --- | --- |

137.

pozdravlja sprejetje Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (14) ter izoblikovanje nove strategije Komisije, naslovljene „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“; opozarja, da je trgovina z ljudmi kompleksen nadnacionalni pojav, katerega vzroki so ranljivost zaradi revščine, pomanjkanje demokratične kulture, razlike med spoloma in nasilje nad ženskami; poudarja, da je treba v dialogu s tretjimi državami v zvezi s to problematiko še bolj vztrajati pri razsežnosti spolov, ter nazadnje še poziva države članice, ki še niso ratificirale Protokola Združenih narodov o trgovini z ljudmi (t. i. „protokol iz Palerma“) in Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi, naj to storijo čim prej;

| 138. | vztraja pri bistveni vlogi žensk v političnem življenju južnih sosedskih držav; pozdravlja izide volitev, s katerimi se je precej povečalo število žensk na političnem prizorišču; |
| --- | --- |

138.

vztraja pri bistveni vlogi žensk v političnem življenju južnih sosedskih držav; pozdravlja izide volitev, s katerimi se je precej povečalo število žensk na političnem prizorišču;

| 139. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še posebej spodbujajo države članice Afriške unije k ratifikaciji in izvajanju Protokola Afriške unije o pravicah žensk v Afriki; |
| --- | --- |

139.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še posebej spodbujajo države članice Afriške unije k ratifikaciji in izvajanju Protokola Afriške unije o pravicah žensk v Afriki;

Otrokove pravice

| 140. | poziva k posebni zavezi iz Lizbonske pogodbe, da se bo EU v zunanji politiki osredotočila na pravice otrok; poudarja, da je skoraj univerzalno sprejetje Konvencije ZN o otrokovih pravicah še posebej trdna mednarodna pravna podlaga za izvajanje progresivnih politik na tem področju; priporoča, naj se otrokove pravice upoštevajo v vseh politikah in ukrepih EU; zato poziva države, ki še niso ratificirale konvencije, naj to storijo čim prej in jo začnejo izvajati skupaj z opcijskima protokoloma; |
| --- | --- |

140.

poziva k posebni zavezi iz Lizbonske pogodbe, da se bo EU v zunanji politiki osredotočila na pravice otrok; poudarja, da je skoraj univerzalno sprejetje Konvencije ZN o otrokovih pravicah še posebej trdna mednarodna pravna podlaga za izvajanje progresivnih politik na tem področju; priporoča, naj se otrokove pravice upoštevajo v vseh politikah in ukrepih EU; zato poziva države, ki še niso ratificirale konvencije, naj to storijo čim prej in jo začnejo izvajati skupaj z opcijskima protokoloma;

| 141. | opozarja na resen problem v številnih državah podsaharske Afrike, kjer otroke obtožujejo čarovništva, kar ima resne posledice, ki segajo od socialne izključenosti in detomora, do obrednih umorov otrok za namen žrtvovanja; poudarja, da je država odgovorna za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja in zlorabe, zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posebno pozornost posvetijo zaščiti otrok pred vsemi oblikami nasilja ter v dialogih z vladami zadevnih držav na področju človekovih pravic in pri načrtovanju zunanjih finančnih instrumentov obravnavajo usodo teh otrok; |
| --- | --- |

141.

opozarja na resen problem v številnih državah podsaharske Afrike, kjer otroke obtožujejo čarovništva, kar ima resne posledice, ki segajo od socialne izključenosti in detomora, do obrednih umorov otrok za namen žrtvovanja; poudarja, da je država odgovorna za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja in zlorabe, zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posebno pozornost posvetijo zaščiti otrok pred vsemi oblikami nasilja ter v dialogih z vladami zadevnih držav na področju človekovih pravic in pri načrtovanju zunanjih finančnih instrumentov obravnavajo usodo teh otrok;

| 142. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj v zunanjih politikah Unije zagotavljata zaščito otrokovih pravic v kazenskih postopkih z opredelitvijo posebnih potreb za zaščito, priznata njihovo ranljivost za sekundarno in ponovno viktimizacijo in upoštevata predvsem interese otrok, kakor je opredeljeno v Direktivi 2012/29/EU o minimalnih standardih na področju pravic žrtev; |
| --- | --- |

142.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj v zunanjih politikah Unije zagotavljata zaščito otrokovih pravic v kazenskih postopkih z opredelitvijo posebnih potreb za zaščito, priznata njihovo ranljivost za sekundarno in ponovno viktimizacijo in upoštevata predvsem interese otrok, kakor je opredeljeno v Direktivi 2012/29/EU o minimalnih standardih na področju pravic žrtev;

| 143. | pozdravlja sporočilo Komisije Agenda EU za otrokove pravice, ki združuje notranjepolitične in zunanjepolitične cilje v en sam politični dokument; opozarja na zavezo visoke predstavnice/podpredsednice iz sporočila Komisije o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja, da se bo osredotočila na pravice otrok kot eno od treh prednostnih nalog kampanje; vendar poudarja pomen pretvorbe teh zavez v proračunsko podprte ukrepe in spremljanja njihovega učinkovitega izvajanja; |
| --- | --- |

143.

pozdravlja sporočilo Komisije Agenda EU za otrokove pravice, ki združuje notranjepolitične in zunanjepolitične cilje v en sam politični dokument; opozarja na zavezo visoke predstavnice/podpredsednice iz sporočila Komisije o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja, da se bo osredotočila na pravice otrok kot eno od treh prednostnih nalog kampanje; vendar poudarja pomen pretvorbe teh zavez v proračunsko podprte ukrepe in spremljanja njihovega učinkovitega izvajanja;

| 144. | poziva k dosledni vključitvi otrokovih pravic v državne strategije EU na področju človekovih pravic v skladu z zavezo iz Lizbonske pogodbe; podpira načrte, da bi se v razvojnem sodelovanju še naprej razvijali pristopi, ki temeljijo na pravicah, kot je zapisano v akcijskem načrtu o strategiji EU o človekovih pravicah; poudarja, da je to nujno potrebno v primeru otrokovih pravic, da se zagotovi dolgoročnejši trajnostni napredek; poudarja, da so v nekaterih državah posebej ranljiva dekleta; |
| --- | --- |

144.

poziva k dosledni vključitvi otrokovih pravic v državne strategije EU na področju človekovih pravic v skladu z zavezo iz Lizbonske pogodbe; podpira načrte, da bi se v razvojnem sodelovanju še naprej razvijali pristopi, ki temeljijo na pravicah, kot je zapisano v akcijskem načrtu o strategiji EU o človekovih pravicah; poudarja, da je to nujno potrebno v primeru otrokovih pravic, da se zagotovi dolgoročnejši trajnostni napredek; poudarja, da so v nekaterih državah posebej ranljiva dekleta;

| 145. | poudarja potrebo po boju proti vsem oblikam prisilnega dela in izkoriščanja otrok ter trgovini z otroki; poziva k boljšem izvajanju veljavnih nacionalnih in mednarodnih pravil, ki povečujejo ozaveščenost o zlorabi otrok na trgu dela; poudarja, da bi morali otroci in mladostniki sodelovati le pri delu, ki ne škoduje njihovemu zdravju in osebnemu razvoju ali ovira njihovega izobraževanja; |
| --- | --- |

145.

poudarja potrebo po boju proti vsem oblikam prisilnega dela in izkoriščanja otrok ter trgovini z otroki; poziva k boljšem izvajanju veljavnih nacionalnih in mednarodnih pravil, ki povečujejo ozaveščenost o zlorabi otrok na trgu dela; poudarja, da bi morali otroci in mladostniki sodelovati le pri delu, ki ne škoduje njihovemu zdravju in osebnemu razvoju ali ovira njihovega izobraževanja;

Svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja

| 146. | poudarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja temeljna človekova pravica (15), ki vključuje pravico posameznika, da verjame ali ne, in pravico, da goji teistično, neteistično ali ateistično prepričanje, bodisi zasebno ali v javnosti oziroma sam ali v skupnosti; poudarja, da je uveljavljanje te pravice temeljnega pomena za razvoj pluralističnih in demokratičnih družb; poziva EU, naj v skladu s konvencijami ZN na področju človekovih pravic v političnih dialogih s tretjimi državami sistematično zagovarja pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja za vse; |
| --- | --- |

146.

poudarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja temeljna človekova pravica (15), ki vključuje pravico posameznika, da verjame ali ne, in pravico, da goji teistično, neteistično ali ateistično prepričanje, bodisi zasebno ali v javnosti oziroma sam ali v skupnosti; poudarja, da je uveljavljanje te pravice temeljnega pomena za razvoj pluralističnih in demokratičnih družb; poziva EU, naj v skladu s konvencijami ZN na področju človekovih pravic v političnih dialogih s tretjimi državami sistematično zagovarja pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja za vse;

| 147. | obsoja vsakršno nestrpnost, diskriminacijo ali nasilje na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, kjer koli ali komur koli se zgodi, pa naj bo usmerjeno proti vernikom, verskim odpadnikom ali nevernikom; izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje večjega števila tovrstnih primerov v različnih državah, kjer je nasilje usmerjeno proti predstavnikom verskih manjšin in posameznikom v večinskih verskih skupnostih, ki spodbujajo pluralistično in raznoliko družbo, ki temelji na medsebojnem spoštovanju posameznikov; izraža zaskrbljenost zaradi nekaznovanja takih kršitev, pristranskosti policije in sodnih sistemov pri obravnavi takih zadev, pa tudi pomanjkanja ustreznih sistemov za odškodnino žrtvam v številnih državah sveta; ugotavlja, da so dogodki v zvezi z arabsko pomladjo v številnih primerih poleg pričakovanih demokratičnih sprememb začuda povzročili tudi poslabšanje svoboščin in pravic verskih skupnosti, zato odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti; priznava vse večjo potrebo v številnih državah po reševanju konfliktov in doseganju sprave, vključno z medverskim dialogom na različnih ravneh; poziva EU, visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v dialogih EU s tretjimi državami o človekovih pravicah obravnavajo diskriminacijsko in hujskaško vsebino denimo v sredstvih javnega obveščanja, pa tudi vprašanje ovir za svobodno izpoved prepričanja; meni, da v tretjih državah, v katerih se verske manjšine soočajo s kršitvami pravic, takih težav ni mogoče rešiti z izolacijo teh manjšin iz družb, ki jih obkrožajo, in s posledičnim ustvarjanjem „vzporednih družb“; |
| --- | --- |

147.

obsoja vsakršno nestrpnost, diskriminacijo ali nasilje na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, kjer koli ali komur koli se zgodi, pa naj bo usmerjeno proti vernikom, verskim odpadnikom ali nevernikom; izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje večjega števila tovrstnih primerov v različnih državah, kjer je nasilje usmerjeno proti predstavnikom verskih manjšin in posameznikom v večinskih verskih skupnostih, ki spodbujajo pluralistično in raznoliko družbo, ki temelji na medsebojnem spoštovanju posameznikov; izraža zaskrbljenost zaradi nekaznovanja takih kršitev, pristranskosti policije in sodnih sistemov pri obravnavi takih zadev, pa tudi pomanjkanja ustreznih sistemov za odškodnino žrtvam v številnih državah sveta; ugotavlja, da so dogodki v zvezi z arabsko pomladjo v številnih primerih poleg pričakovanih demokratičnih sprememb začuda povzročili tudi poslabšanje svoboščin in pravic verskih skupnosti, zato odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti; priznava vse večjo potrebo v številnih državah po reševanju konfliktov in doseganju sprave, vključno z medverskim dialogom na različnih ravneh; poziva EU, visoko predstavnico/podpredsednico, posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v dialogih EU s tretjimi državami o človekovih pravicah obravnavajo diskriminacijsko in hujskaško vsebino denimo v sredstvih javnega obveščanja, pa tudi vprašanje ovir za svobodno izpoved prepričanja; meni, da v tretjih državah, v katerih se verske manjšine soočajo s kršitvami pravic, takih težav ni mogoče rešiti z izolacijo teh manjšin iz družb, ki jih obkrožajo, in s posledičnim ustvarjanjem „vzporednih družb“;

| 148. | je zlasti zaskrbljen zaradi razmer na Kitajskem, kjer se posamezniki, ki izražajo svojo veroizpoved zunaj uradno odobrenih kanalov, vključno s kristjani, muslimani, budisti in pripadniki gibanja falun gong, sistematično soočajo s pregonom; poziva kitajsko vlado, naj preneha s svojo kampanjo slabega ravnanja in nadlegovanja pripadnikov gibanja falun gong, ki jim zaradi uveljavljanja pravice do svobode veroizpovedi in prepričanja grozita dolgoletna zaporna kazen in prevzgoja z delom, s čimer naj bi jih prisilili, da se odpovejo svojim duhovnim prepričanjem, čeprav je Kitajska ratificirala Konvencijo ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju; poziva Kitajsko, naj v skladu s svojimi obljubami ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; poziva kitajske oblasti naj prenehajo izvajati in sčasoma, z dejanskim posvetovanjem s Tibetanci, spremenijo politiko, ki izredno negativno vpliva na tibetanski budizem, kulturo in tradicijo; je resno zaskrbljen zaradi razmer na področju svobode veroizpovedi na Kubi, zlasti zaradi vse večjega preganjanja voditeljev in vernikov katoliške in protestantske cerkve; |
| --- | --- |

148.

je zlasti zaskrbljen zaradi razmer na Kitajskem, kjer se posamezniki, ki izražajo svojo veroizpoved zunaj uradno odobrenih kanalov, vključno s kristjani, muslimani, budisti in pripadniki gibanja falun gong, sistematično soočajo s pregonom; poziva kitajsko vlado, naj preneha s svojo kampanjo slabega ravnanja in nadlegovanja pripadnikov gibanja falun gong, ki jim zaradi uveljavljanja pravice do svobode veroizpovedi in prepričanja grozita dolgoletna zaporna kazen in prevzgoja z delom, s čimer naj bi jih prisilili, da se odpovejo svojim duhovnim prepričanjem, čeprav je Kitajska ratificirala Konvencijo ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju; poziva Kitajsko, naj v skladu s svojimi obljubami ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; poziva kitajske oblasti naj prenehajo izvajati in sčasoma, z dejanskim posvetovanjem s Tibetanci, spremenijo politiko, ki izredno negativno vpliva na tibetanski budizem, kulturo in tradicijo; je resno zaskrbljen zaradi razmer na področju svobode veroizpovedi na Kubi, zlasti zaradi vse večjega preganjanja voditeljev in vernikov katoliške in protestantske cerkve;

| 149. | poudarja, da mednarodno pravo o človekovih pravicah priznava svobodo misli, vesti, veroizpovedi, prepričanja ali politične pripadnosti ne glede na registracijski status, zato registracija ne bi smela biti obvezen pogoj za izvajanje veroizpovedi ali uresničevanje pravice do politične pripadnosti; zaskrbljeno opozarja, da se morajo na Kitajskem vsi posamezniki, ki želijo prakticirati veroizpoved, vključno s petimi uradnimi veroizpovedmi, tj. budizmom, taoizmom, islamom, rimokatolicizmom in protestantizmom, registrirati pri vladi in delovati pod okriljem upravnih odborov, ki jih nadzoruje vlada, kar posega v njihovo versko avtonomijo in omejuje njihove dejavnosti; z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da se neregistrirane verske skupine, vključno s hišnimi cerkvami in pripadniki gibanja falun gong, srečujejo z različnimi oblikami slabega ravnanja, ki omejujejo njihove dejavnosti ali zbiranje, vključno z zaplembo premoženja oziroma celo pridržanjem ali zaporno kaznijo; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da mednarodno pravo o človekovih pravicah priznava svobodo misli, vesti, veroizpovedi, prepričanja ali politične pripadnosti ne glede na registracijski status, zato registracija ne bi smela biti obvezen pogoj za izvajanje veroizpovedi ali uresničevanje pravice do politične pripadnosti; zaskrbljeno opozarja, da se morajo na Kitajskem vsi posamezniki, ki želijo prakticirati veroizpoved, vključno s petimi uradnimi veroizpovedmi, tj. budizmom, taoizmom, islamom, rimokatolicizmom in protestantizmom, registrirati pri vladi in delovati pod okriljem upravnih odborov, ki jih nadzoruje vlada, kar posega v njihovo versko avtonomijo in omejuje njihove dejavnosti; z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da se neregistrirane verske skupine, vključno s hišnimi cerkvami in pripadniki gibanja falun gong, srečujejo z različnimi oblikami slabega ravnanja, ki omejujejo njihove dejavnosti ali zbiranje, vključno z zaplembo premoženja oziroma celo pridržanjem ali zaporno kaznijo;

| 150. | pozdravlja dejstvo, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključena v usposabljanje, ki se zagotavlja osebju EU; ponovno odločno poziva k priročniku za pospeševanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja kot delu zunanje politike EU; v zvezi s tem pozdravlja zavezo EU, da bo v skladu z razdelkom 23 akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo pripravila smernice o svobodi veroizpovedi ali prepričanja; ugotavlja, da morajo biti te smernice v skladu z državnimi strategijami EU o človekovih pravicah in vključevati seznam potrebnih svoboščin, ki so del svobode veroizpovedi ali prepričanja, da bi se ocenile razmere v posamezni državi, ter metodologijo za ugotavljanje kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja; poudarja, da morajo Evropski parlament in organizacije civilne družbe sodelovati pri pripravi teh smernic; spodbuja EU, naj zagotovi, da bodo nove smernice skladne s prednostnimi nalogami, navedenimi v državnih strategijah EU o človekovih pravicah; poudarja pomen vključevanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v razvojno in zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

150.

pozdravlja dejstvo, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključena v usposabljanje, ki se zagotavlja osebju EU; ponovno odločno poziva k priročniku za pospeševanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja kot delu zunanje politike EU; v zvezi s tem pozdravlja zavezo EU, da bo v skladu z razdelkom 23 akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo pripravila smernice o svobodi veroizpovedi ali prepričanja; ugotavlja, da morajo biti te smernice v skladu z državnimi strategijami EU o človekovih pravicah in vključevati seznam potrebnih svoboščin, ki so del svobode veroizpovedi ali prepričanja, da bi se ocenile razmere v posamezni državi, ter metodologijo za ugotavljanje kršitev svobode veroizpovedi ali prepričanja; poudarja, da morajo Evropski parlament in organizacije civilne družbe sodelovati pri pripravi teh smernic; spodbuja EU, naj zagotovi, da bodo nove smernice skladne s prednostnimi nalogami, navedenimi v državnih strategijah EU o človekovih pravicah; poudarja pomen vključevanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v razvojno in zunanjo politiko EU;

| 151. | poziva EU, naj se dejavno odzove na povečano uporabo zakonov o verskem odpadništvu, bogokletstvu in spreobrnitvi ter na njihovo vlogo pri povečanju verske nestrpnosti in diskriminacije; poudarja, da mednarodno pravo vključuje pravico do pripadnosti, sprejetja ali spremembe veroizpovedi ali prepričanja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in institucije EU, naj sprejmejo ukrepe proti nesprejemljivim praksam ter izvajajo pritisk na tiste tretje države, zlasti partnerice EU, v katerih se take prakse še vedno dogajajo, ter zagotovijo njihovo ukinitev; spodbuja EU, naj se javno izreče proti temu, da bi vlade uporabljale te zakone, prav tako pa naj podpira pravico posameznikov do spremembe veroizpovedi, predvsem v državah, v katerih je za to zagrožena smrtna kazen; |
| --- | --- |

151.

poziva EU, naj se dejavno odzove na povečano uporabo zakonov o verskem odpadništvu, bogokletstvu in spreobrnitvi ter na njihovo vlogo pri povečanju verske nestrpnosti in diskriminacije; poudarja, da mednarodno pravo vključuje pravico do pripadnosti, sprejetja ali spremembe veroizpovedi ali prepričanja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in institucije EU, naj sprejmejo ukrepe proti nesprejemljivim praksam ter izvajajo pritisk na tiste tretje države, zlasti partnerice EU, v katerih se take prakse še vedno dogajajo, ter zagotovijo njihovo ukinitev; spodbuja EU, naj se javno izreče proti temu, da bi vlade uporabljale te zakone, prav tako pa naj podpira pravico posameznikov do spremembe veroizpovedi, predvsem v državah, v katerih je za to zagrožena smrtna kazen;

| 152. | poudarja, kako pomembno je zaščititi svobodo misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, vključno z ateizmom in drugimi oblikami neverovanja, v skladu z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, in vztraja pri tem, da te svobode ne bi smela ogrožati uporaba zakonov o bogokletstvu, s katerimi se zatirajo in preganjajo tisti, ki pripadajo drugi veroizpovedi ali gojijo drugačno prepričanje; poudarja, da se zakoni o bogokletstvu sicer pogosto uveljavljajo pod pretvezo zmanjšanja družbenih napetosti, v resnici pa le prispevajo k naraščanju takih napetosti in povečanju nestrpnosti, zlasti do verskih manjšin; v zvezi s tem ponovno opozarja, da je v številnih državah še vedno običajna prepoved, zaplemba in uničevanje krajev, na katerih poteka čaščenje, ter verskih publikacij, pa tudi prepoved izobraževanja duhovnikov; poziva institucije EU, naj pri svojih stikih z zadevnimi vladami nasprotujejo takim kršitvam; zahteva odločno ukrepanje zoper izkoriščanje zakonov o bogokletstvu za pregon pripadnikov verskih manjšin; |
| --- | --- |

152.

poudarja, kako pomembno je zaščititi svobodo misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, vključno z ateizmom in drugimi oblikami neverovanja, v skladu z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, in vztraja pri tem, da te svobode ne bi smela ogrožati uporaba zakonov o bogokletstvu, s katerimi se zatirajo in preganjajo tisti, ki pripadajo drugi veroizpovedi ali gojijo drugačno prepričanje; poudarja, da se zakoni o bogokletstvu sicer pogosto uveljavljajo pod pretvezo zmanjšanja družbenih napetosti, v resnici pa le prispevajo k naraščanju takih napetosti in povečanju nestrpnosti, zlasti do verskih manjšin; v zvezi s tem ponovno opozarja, da je v številnih državah še vedno običajna prepoved, zaplemba in uničevanje krajev, na katerih poteka čaščenje, ter verskih publikacij, pa tudi prepoved izobraževanja duhovnikov; poziva institucije EU, naj pri svojih stikih z zadevnimi vladami nasprotujejo takim kršitvam; zahteva odločno ukrepanje zoper izkoriščanje zakonov o bogokletstvu za pregon pripadnikov verskih manjšin;

| 153. | poudarja pomen vključevanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v evropske politike razvoja, preprečevanja konfliktov in boja proti terorizmu; pozdravlja vseobsežna prizadevanja za medkulturni in medverski dialog in sodelovanje na različnih ravneh, ki vključujejo voditelje skupnosti, ženske, mlade in predstavnike etničnih manjšin, pri spodbujanju družbene kohezije in miru; pozdravlja zavezo EU, da bo predstavljala in spodbujala pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja na mednarodnih in regionalnih forumih, vključno z ZN, OVSE, Svetom Evrope in drugimi regionalnimi mehanizmi, in poziva h konstruktivnemu dialogu z Organizacijo islamske konference (OIC) o oddaljitvi od terminologije, povezane z bojem proti omalovaževanju veroizpovedi; spodbuja EU, naj na Generalni skupščini ZN na dnevni red še naprej uvršča svojo letno resolucijo o svobodi veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

153.

poudarja pomen vključevanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v evropske politike razvoja, preprečevanja konfliktov in boja proti terorizmu; pozdravlja vseobsežna prizadevanja za medkulturni in medverski dialog in sodelovanje na različnih ravneh, ki vključujejo voditelje skupnosti, ženske, mlade in predstavnike etničnih manjšin, pri spodbujanju družbene kohezije in miru; pozdravlja zavezo EU, da bo predstavljala in spodbujala pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja na mednarodnih in regionalnih forumih, vključno z ZN, OVSE, Svetom Evrope in drugimi regionalnimi mehanizmi, in poziva h konstruktivnemu dialogu z Organizacijo islamske konference (OIC) o oddaljitvi od terminologije, povezane z bojem proti omalovaževanju veroizpovedi; spodbuja EU, naj na Generalni skupščini ZN na dnevni red še naprej uvršča svojo letno resolucijo o svobodi veroizpovedi ali prepričanja;

| 154. | pozdravlja skupno izjavo podpredsednice/visoke predstavnice, generalnega sekretarja Organizacije islamske konference (OIC), generalnega sekretarja Arabske lige in komisarja Afriške unije za mir in varnost z dne 20. septembra 2012, s katero so potrdili spoštovanje vseh veroizpovedi ter temeljni pomen verske svobode in strpnosti, hkrati pa v celoti priznali pomen svobode izražanja; obsoja vsakršno zagovarjanje verskega sovraštva in nasilja ter globoko obžaluje izgubo človeških življenj zaradi nedavnih napadov na diplomatska predstavništva; izreka sožalje družinam žrtev; |
| --- | --- |

154.

pozdravlja skupno izjavo podpredsednice/visoke predstavnice, generalnega sekretarja Organizacije islamske konference (OIC), generalnega sekretarja Arabske lige in komisarja Afriške unije za mir in varnost z dne 20. septembra 2012, s katero so potrdili spoštovanje vseh veroizpovedi ter temeljni pomen verske svobode in strpnosti, hkrati pa v celoti priznali pomen svobode izražanja; obsoja vsakršno zagovarjanje verskega sovraštva in nasilja ter globoko obžaluje izgubo človeških življenj zaradi nedavnih napadov na diplomatska predstavništva; izreka sožalje družinam žrtev;

| 155. | poudarja, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja medsebojno povezana z vprašanji priznavanja, enakopravnega državljanstva in enakega uživanja pravic v družbi; spodbuja EU, naj si prednostno prizadeva doseči enakost in enakopravno državljanstvo za predstavnike marginaliziranih in diskriminiranih skupin v družbi; poleg tega poudarja pomen podpiranja pobud in zagotavljanja finančnih sredstev za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, ki si prizadevajo za boj proti diskriminaciji, nestrpnosti in nasilju zaradi veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

155.

poudarja, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja medsebojno povezana z vprašanji priznavanja, enakopravnega državljanstva in enakega uživanja pravic v družbi; spodbuja EU, naj si prednostno prizadeva doseči enakost in enakopravno državljanstvo za predstavnike marginaliziranih in diskriminiranih skupin v družbi; poleg tega poudarja pomen podpiranja pobud in zagotavljanja finančnih sredstev za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, ki si prizadevajo za boj proti diskriminaciji, nestrpnosti in nasilju zaradi veroizpovedi ali prepričanja;

| 156. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v okviru svoje strukture razvije stalno zmogljivost za spremljanje in analiziranje vloge veroizpovedi ali prepričanja v sodobnih družbah in mednarodnih odnosih ter vključi vprašanje svobode veroizpovedi ali prepričanja v geografske in tematske direktorate in enote; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Parlamentu letno poroča o napredku na področju zagotavljanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu; |
| --- | --- |

156.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v okviru svoje strukture razvije stalno zmogljivost za spremljanje in analiziranje vloge veroizpovedi ali prepričanja v sodobnih družbah in mednarodnih odnosih ter vključi vprašanje svobode veroizpovedi ali prepričanja v geografske in tematske direktorate in enote; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Parlamentu letno poroča o napredku na področju zagotavljanja svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu;

| 157. | poudarja pomen podpiranja pobud in zagotavljanja finančnih sredstev za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, ki si prizadevajo za boj proti diskriminaciji, nestrpnosti in nasilju zaradi veroizpovedi ali prepričanja; meni, da bi bilo treba v programih podpore za posamezne države prednostno zagotoviti finančna sredstva za zaščito in spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja v državah, kjer je državna strategija EU pokazala, da je treba to pravico obravnavati prednostno; |
| --- | --- |

157.

poudarja pomen podpiranja pobud in zagotavljanja finančnih sredstev za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, ki si prizadevajo za boj proti diskriminaciji, nestrpnosti in nasilju zaradi veroizpovedi ali prepričanja; meni, da bi bilo treba v programih podpore za posamezne države prednostno zagotoviti finančna sredstva za zaščito in spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja v državah, kjer je državna strategija EU pokazala, da je treba to pravico obravnavati prednostno;

o

o o

| 158. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji. |
| --- | --- |

158.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(2)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 454.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0507.

(4)  UL C 161 E , 31.5.2011, str. 78.

(5)  http://www.icc-cpi.int/NR/rdonlyres/18B88265-BC63-4DFF-BE56-903F2062B797/0/RC9ENGFRASPA.pdf

(6)  UL L 76, 22.3.2011, str. 56.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0576.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0113.

(9)  UL C 291 E, 4.10.2011, str. 171.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0018.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0309.

(12)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 87.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(14)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(15)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi (UL C 136 E, 11.5.2012, str. 53).

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/111 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/111

---

P7_TA(2012)0504

Pregled strategije EU o človekovih pravicah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o pregledu strategije EU o človekovih pravicah (2012/2062(INI))

(2015/C 434/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 8, 21, 33 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 8, 21, 33 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 8. maja 2001 o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 8. maja 2001 o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (COM(2001)0252),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. aprila 2010 o zagotavljanju območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. aprila 2010 o zagotavljanju območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, kot sta bila sprejeta na 3179. zasedanju Sveta za zunanje zadeve dne 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, kot sta bila sprejeta na 3179. zasedanju Sveta za zunanje zadeve dne 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (3),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, za katere je EU uvedla omejevalne ukrepe, kadar njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. februarja 2012 o dosledni politiki do režimov, za katere je EU uvedla omejevalne ukrepe, kadar njihovi voditelji izvršujejo svoje osebne in gospodarske interese znotraj meja EU (4),

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Evropski ustanovi za demokracijo (6), ki so bili sprejeti dne 1. decembra 2011 na 3  130. zasedanju Sveta, in izjave o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo (7), o kateri se je Coreper dogovoril dne 15. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Evropski ustanovi za demokracijo (6), ki so bili sprejeti dne 1. decembra 2011 na 3  130. zasedanju Sveta, in izjave o ustanovitvi Evropske ustanove za demokracijo (7), o kateri se je Coreper dogovoril dne 15. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 29. marca 2012 o načinih za morebitno ustanovitev Evropske ustanove za demokracijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 29. marca 2012 o načinih za morebitno ustanovitev Evropske ustanove za demokracijo (8),

| — | ob upoštevanju nedavne vzpostavitve Evropske ustanove za demokracijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavne vzpostavitve Evropske ustanove za demokracijo,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0378/2012) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0378/2012)

| A. | ker je bila EU ustanovljena na načelu spoštovanja človekovih pravic in ima pravno obveznost, opredeljeno v svojih pogodbah, do umeščanja človekovih pravic v jedro vseh politik EU in držav članic, pa tudi v jedro vseh mednarodnih sporazumov; ker morajo dialogu med EU, državami članicami in državami nečlanicami vedno slediti konkretni ukrepi za zagotovitev, da človekove pravice ostanejo v jedru teh politik; |
| --- | --- |

A.

ker je bila EU ustanovljena na načelu spoštovanja človekovih pravic in ima pravno obveznost, opredeljeno v svojih pogodbah, do umeščanja človekovih pravic v jedro vseh politik EU in držav članic, pa tudi v jedro vseh mednarodnih sporazumov; ker morajo dialogu med EU, državami članicami in državami nečlanicami vedno slediti konkretni ukrepi za zagotovitev, da človekove pravice ostanejo v jedru teh politik;

| B. | ker je EU izdelala obsežen nabor instrumentov kot politični okvir, ki podpira te obveznosti, vključno s smernicami o človekovih pravicah, svetovnim finančnim instrumentom za človekove pravice in demokracijo (evropski instrument za demokracijo in človekove pravice), pogojem, da vsi zunanji finančni instrumenti, kot so instrument za razvojno sodelovanje, instrument za stabilnost, evropski instrument sosedstva, instrument za predpristopno pomoč in instrument partnerstva, spodbujajo človekove pravice in demokracijo znotraj svoje pristojnosti, vzpostavitvijo Evropske ustanove za demokracijo in imenovanjem novega posebnega predstavnika EU za človekove pravice, izjavami in sklepi Sveta, izjavami visoke predstavnice, demaršami EU, sankcijami EU v primeru hudih kršitev človekovih pravic in, v zadnjem času, strategijami držav na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker je EU izdelala obsežen nabor instrumentov kot politični okvir, ki podpira te obveznosti, vključno s smernicami o človekovih pravicah, svetovnim finančnim instrumentom za človekove pravice in demokracijo (evropski instrument za demokracijo in človekove pravice), pogojem, da vsi zunanji finančni instrumenti, kot so instrument za razvojno sodelovanje, instrument za stabilnost, evropski instrument sosedstva, instrument za predpristopno pomoč in instrument partnerstva, spodbujajo človekove pravice in demokracijo znotraj svoje pristojnosti, vzpostavitvijo Evropske ustanove za demokracijo in imenovanjem novega posebnega predstavnika EU za človekove pravice, izjavami in sklepi Sveta, izjavami visoke predstavnice, demaršami EU, sankcijami EU v primeru hudih kršitev človekovih pravic in, v zadnjem času, strategijami držav na področju človekovih pravic;

| C. | ker je zaradi spremenljivega značaja pogodbenih razmerij med EU in državami nečlanicami EU oblikovala široko paleto orodij, kot so evropska sosedska politika, Sporazum iz Cotonouja ter dialogi in posvetovanje o človekovih pravicah, za nadaljnje vključevanje držav nečlanic v spodbujanje človekovih pravic in demokracije ter boljše sodelovanje v mednarodnih organih pri razpravah o vprašanjih splošnega interesa; ker evropska sosedska politika spremlja izvajanje dogovorjenih obveznosti, Sporazum iz Cotonouja pa zagotavlja posvetovanje v primeru kršitev človekovih pravic; meni, da vloga EU v volilnih procesih in pri opazovanju volitev konkretno vpliva tudi na človekove pravice, demokracijo in utrjevanje pravne države; |
| --- | --- |

C.

ker je zaradi spremenljivega značaja pogodbenih razmerij med EU in državami nečlanicami EU oblikovala široko paleto orodij, kot so evropska sosedska politika, Sporazum iz Cotonouja ter dialogi in posvetovanje o človekovih pravicah, za nadaljnje vključevanje držav nečlanic v spodbujanje človekovih pravic in demokracije ter boljše sodelovanje v mednarodnih organih pri razpravah o vprašanjih splošnega interesa; ker evropska sosedska politika spremlja izvajanje dogovorjenih obveznosti, Sporazum iz Cotonouja pa zagotavlja posvetovanje v primeru kršitev človekovih pravic; meni, da vloga EU v volilnih procesih in pri opazovanju volitev konkretno vpliva tudi na človekove pravice, demokracijo in utrjevanje pravne države;

| D. | ker je kumulativni učinek teh politik pripeljal do nesistematičnega pristopa, pri čemer načelo skladnosti in doslednosti med različnimi področji zunanjega delovanja EU ter med temi in drugimi politikami ni bilo ustrezno upoštevano; ker so ti različni instrumenti zato postali samostojni elementi in ne služijo niti pravni obveznosti za spremljanje izvajanja klavzul o človekovih pravicah niti s tem povezanemu političnemu cilju, zato bi jih bilo treba uskladiti in ustvariti sinergije med njimi; |
| --- | --- |

D.

ker je kumulativni učinek teh politik pripeljal do nesistematičnega pristopa, pri čemer načelo skladnosti in doslednosti med različnimi področji zunanjega delovanja EU ter med temi in drugimi politikami ni bilo ustrezno upoštevano; ker so ti različni instrumenti zato postali samostojni elementi in ne služijo niti pravni obveznosti za spremljanje izvajanja klavzul o človekovih pravicah niti s tem povezanemu političnemu cilju, zato bi jih bilo treba uskladiti in ustvariti sinergije med njimi;

| E. | ker različni dejavniki preprečujejo izvajanje učinkovite politike EU o človekovih pravicah in demokraciji in ker jih skupno sporočilo iz decembra 2011 z naslovom „Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop“ pa jih ne obravnava primerno – ti dejavniki so na primer necelovit pristop, ki ne temelji na povezavi med vsemi zunanjimi instrumenti EU in primerni vključitvi prednostnih ciljev držav, neobstoj politike primerjalnih analiz za vse instrumente (vključno z geografskimi politikami in strategijami), ki bi omogočila merjenje in spremljanje spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih načel na osnovi specifičnih, preglednih, merljivih, dosegljivih in časovno določenih kazalnikov, in neučinkovitost dialoga o človekovih pravicah, ki bi ga bilo treba vključiti v širši politični dialog na najvišji ravni; |
| --- | --- |

E.

ker različni dejavniki preprečujejo izvajanje učinkovite politike EU o človekovih pravicah in demokraciji in ker jih skupno sporočilo iz decembra 2011 z naslovom „Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop“ pa jih ne obravnava primerno – ti dejavniki so na primer necelovit pristop, ki ne temelji na povezavi med vsemi zunanjimi instrumenti EU in primerni vključitvi prednostnih ciljev držav, neobstoj politike primerjalnih analiz za vse instrumente (vključno z geografskimi politikami in strategijami), ki bi omogočila merjenje in spremljanje spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih načel na osnovi specifičnih, preglednih, merljivih, dosegljivih in časovno določenih kazalnikov, in neučinkovitost dialoga o človekovih pravicah, ki bi ga bilo treba vključiti v širši politični dialog na najvišji ravni;

| F. | ker so dogodki arabske pomladi in izkušnje v odnosih z državami vzhodnega partnerstva tako med obdobjem tranzicije kot po njem razkrili, da je treba preoblikovati sosedsko politiko, da bo mogoče posvetiti večjo pozornost političnemu dialogu z nevladnimi organizacijami, zagovorniki človekovih pravic, sindikati, mediji, univerzami, demokratičnimi političnimi strankami in drugimi elementi civilne družbe, in varstvu temeljnih svoboščin, kar je nepogrešljiv del postopkov demokratizacije in tranzicije; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev Evropske ustanove za demokracijo kot konkretnega odgovora EU na izzive demokratizacije predvsem v sosedstvu, vendar ne izključno tam; |
| --- | --- |

F.

ker so dogodki arabske pomladi in izkušnje v odnosih z državami vzhodnega partnerstva tako med obdobjem tranzicije kot po njem razkrili, da je treba preoblikovati sosedsko politiko, da bo mogoče posvetiti večjo pozornost političnemu dialogu z nevladnimi organizacijami, zagovorniki človekovih pravic, sindikati, mediji, univerzami, demokratičnimi političnimi strankami in drugimi elementi civilne družbe, in varstvu temeljnih svoboščin, kar je nepogrešljiv del postopkov demokratizacije in tranzicije; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev Evropske ustanove za demokracijo kot konkretnega odgovora EU na izzive demokratizacije predvsem v sosedstvu, vendar ne izključno tam;

| G. | ker mora biti ta prenovljena politika namenjena nadaljnjemu vključevanju partnerskih držav v globlje demokratične reforme in spoštovanju temeljnih pravic, zlasti osrednjih temeljnih pravic, kot so svoboda izražanja, veroizpovedi, vesti, zbiranja in združevanja, na podlagi pristopa „več za več“ in vzajemne odgovornosti med partnerskimi državami, EU in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

G.

ker mora biti ta prenovljena politika namenjena nadaljnjemu vključevanju partnerskih držav v globlje demokratične reforme in spoštovanju temeljnih pravic, zlasti osrednjih temeljnih pravic, kot so svoboda izražanja, veroizpovedi, vesti, zbiranja in združevanja, na podlagi pristopa „več za več“ in vzajemne odgovornosti med partnerskimi državami, EU in njenimi državami članicami;

| H. | ker je Svet v postopku pregleda racionaliziral in preoblikoval politiko EU o človekovih pravicah in demokraciji v kontekstu njenega zunanjega delovanja; ker je spremenjena opredelitev vključena v strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je sprejel Svet za zunanje zadeve dne 25. junija 2012 in ki ga dopolnjuje akcijski načrt, ki jasno določa specifične cilje, časovni razpored, mejnike za ukrepe in dodelitev odgovornosti; ker je Svet imenoval posebnega predstavnika za človekove pravice, da bi izboljšal prepoznavnost, učinkovitost in skladnost politike EU na področju človekovih pravic ter prispeval k izvajanju njenih ciljev z oceno sedanjih instrumentov za človekove pravice, s posvetovanjem z različnimi partnerji in institucijami na tem področju ter z osredotočenjem na vsebinska vprašanja, pri katerih je treba nemudoma ukrepati; |
| --- | --- |

H.

ker je Svet v postopku pregleda racionaliziral in preoblikoval politiko EU o človekovih pravicah in demokraciji v kontekstu njenega zunanjega delovanja; ker je spremenjena opredelitev vključena v strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je sprejel Svet za zunanje zadeve dne 25. junija 2012 in ki ga dopolnjuje akcijski načrt, ki jasno določa specifične cilje, časovni razpored, mejnike za ukrepe in dodelitev odgovornosti; ker je Svet imenoval posebnega predstavnika za človekove pravice, da bi izboljšal prepoznavnost, učinkovitost in skladnost politike EU na področju človekovih pravic ter prispeval k izvajanju njenih ciljev z oceno sedanjih instrumentov za človekove pravice, s posvetovanjem z različnimi partnerji in institucijami na tem področju ter z osredotočenjem na vsebinska vprašanja, pri katerih je treba nemudoma ukrepati;

| I. | ker so trenutna gospodarska kriza, njeni opaženi učinki na trdnost evropskega projekta in spremembe svetovnega ravnovesja moči razkrili neučinkovitost visokoletečih izjav o vprašanjih človekovih pravic, če jim ne sledi načelna politika človekovih pravic, ki se izvaja s prožnimi in konkretnimi ukrepi in jo podpira obveznost do spoštovanja skladnosti in doslednosti notranjih in zunanjih razsežnosti vseh politik EU; |
| --- | --- |

I.

ker so trenutna gospodarska kriza, njeni opaženi učinki na trdnost evropskega projekta in spremembe svetovnega ravnovesja moči razkrili neučinkovitost visokoletečih izjav o vprašanjih človekovih pravic, če jim ne sledi načelna politika človekovih pravic, ki se izvaja s prožnimi in konkretnimi ukrepi in jo podpira obveznost do spoštovanja skladnosti in doslednosti notranjih in zunanjih razsežnosti vseh politik EU;

| J. | ker je spodbujanje človekovih pravic in demokracije skupna odgovornost EU in njenih držav članic; ker bo mogoče napredek na tem področju doseči samo z usklajenim delovanjem obeh strani; ker so ekonomske in socialne pravice sestavni del človekovih pravic vse od sprejetja splošne deklaracije o človekovih pravicah leta 1948; |
| --- | --- |

J.

ker je spodbujanje človekovih pravic in demokracije skupna odgovornost EU in njenih držav članic; ker bo mogoče napredek na tem področju doseči samo z usklajenim delovanjem obeh strani; ker so ekonomske in socialne pravice sestavni del človekovih pravic vse od sprejetja splošne deklaracije o človekovih pravicah leta 1948;

| K. | ker je zato bistvenega pomena, da EU pomaga pri izvajanju teh pravic v najmanj razvitih državah in v državah v razvoju, s katerimi podpiše mednarodne sporazume, vključno s trgovinskimi; |
| --- | --- |

K.

ker je zato bistvenega pomena, da EU pomaga pri izvajanju teh pravic v najmanj razvitih državah in v državah v razvoju, s katerimi podpiše mednarodne sporazume, vključno s trgovinskimi;

| L. | ker razvoj tehnologije ter novih informacijskih in komunikacijskih sredstev, vse višje stopnje izobrazbe v številnih regijah po svetu, vzpon nekaterih držav v razvoju med regionalne sile, nastanek novih večstranskih forumov, kot je G-20, in pojav obveščene in povezane svetovne civilne družbe vsi kažejo na to, da je treba povečati doslednost in skladnost obstoječih instrumentov mednarodnega prava in poglobiti sodelovanje v kontekstu svetovnega upravljanja, da bi zagotovili spoštovanje človekovih pravic, napravili konec njihovemu nekaznovanemu kršenju in izboljšali obete za demokracijo po vsem svetu; |
| --- | --- |

L.

ker razvoj tehnologije ter novih informacijskih in komunikacijskih sredstev, vse višje stopnje izobrazbe v številnih regijah po svetu, vzpon nekaterih držav v razvoju med regionalne sile, nastanek novih večstranskih forumov, kot je G-20, in pojav obveščene in povezane svetovne civilne družbe vsi kažejo na to, da je treba povečati doslednost in skladnost obstoječih instrumentov mednarodnega prava in poglobiti sodelovanje v kontekstu svetovnega upravljanja, da bi zagotovili spoštovanje človekovih pravic, napravili konec njihovemu nekaznovanemu kršenju in izboljšali obete za demokracijo po vsem svetu;

| M. | ker prost dostop do interneta in telekomunikacij spodbuja prosto in demokratično razpravo, lahko predstavlja sredstvo za zgodnje opozarjanje o kršenju človekovih pravic in bi zato moral biti prednostna naloga zunanjega delovanja EU na področju podpiranja demokracije in varstva človekovih pravic; |
| --- | --- |

M.

ker prost dostop do interneta in telekomunikacij spodbuja prosto in demokratično razpravo, lahko predstavlja sredstvo za zgodnje opozarjanje o kršenju človekovih pravic in bi zato moral biti prednostna naloga zunanjega delovanja EU na področju podpiranja demokracije in varstva človekovih pravic;

| N. | ker osnovne usmeritve in bistveni elementi novega strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo zahtevajo visoko stopnjo doslednosti in politične volje za doseganje oprijemljivih rezultatov; |
| --- | --- |

N.

ker osnovne usmeritve in bistveni elementi novega strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo zahtevajo visoko stopnjo doslednosti in politične volje za doseganje oprijemljivih rezultatov;

Strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo

| 1. | meni, da poskuša pobuda za strateški pregled podati odgovore na osrednje izzive, ki so jih opredelili Parlament in druge interesne skupine; pozdravlja celovit in vključujoč pristop Sveta pri tem, predvsem kar zadeva akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo kot konkretni izraz zavezanosti in odgovornosti EU, skupaj z imenovanjem posebnega predstavnika EU za človekove pravice, k čemur je Parlament pozival že v prejšnjih poročilih; |
| --- | --- |

1.

meni, da poskuša pobuda za strateški pregled podati odgovore na osrednje izzive, ki so jih opredelili Parlament in druge interesne skupine; pozdravlja celovit in vključujoč pristop Sveta pri tem, predvsem kar zadeva akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo kot konkretni izraz zavezanosti in odgovornosti EU, skupaj z imenovanjem posebnega predstavnika EU za človekove pravice, k čemur je Parlament pozival že v prejšnjih poročilih;

| 2. | ponovno potrjuje, da splošne človekove pravice in svoboščine, določene v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, veljajo za vse ljudi, ne glede na okoliščine ali položaj, veroizpoved ali prepričanje, spol, rasno ali etično poreklo, starost, invalidnost, spolno usmerjenost ali spolno identiteto; |
| --- | --- |

2.

ponovno potrjuje, da splošne človekove pravice in svoboščine, določene v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, veljajo za vse ljudi, ne glede na okoliščine ali položaj, veroizpoved ali prepričanje, spol, rasno ali etično poreklo, starost, invalidnost, spolno usmerjenost ali spolno identiteto;

| 3. | poziva EU, naj preide od besed k dejanjem in začne izvajati dane zaveze na hiter in pregleden način; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj preide od besed k dejanjem in začne izvajati dane zaveze na hiter in pregleden način;

| 4. | poudarja, da sta strateški okvir in akcijski načrt spodnja meja politike EU o človekovih pravicah, ne zgornja, in vztraja, da bodo morale institucije EU in države članice pregledno in odgovorno sprejeti odločen, skladen in enoten pristop h kršitvam človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sta strateški okvir in akcijski načrt spodnja meja politike EU o človekovih pravicah, ne zgornja, in vztraja, da bodo morale institucije EU in države članice pregledno in odgovorno sprejeti odločen, skladen in enoten pristop h kršitvam človekovih pravic po vsem svetu;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je visoka predstavnica/podpredsednica kot tri medpodročne teme predlagala krepitev pravic žensk in otrok ter sodstvo (zlasti pravico do poštenega sojenja), in je prepričan, da bo imel novi posebni predstavnik EU za človekove pravice pozitivno vlogo pri izvajanju akcijskega načrta v zvezi s tem; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je visoka predstavnica/podpredsednica kot tri medpodročne teme predlagala krepitev pravic žensk in otrok ter sodstvo (zlasti pravico do poštenega sojenja), in je prepričan, da bo imel novi posebni predstavnik EU za človekove pravice pozitivno vlogo pri izvajanju akcijskega načrta v zvezi s tem;

| 6. | je trdno prepričan, da bo imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice prispevalo k večji vlogi politike človekovih pravic v vseh strategijah EU za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

6.

je trdno prepričan, da bo imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice prispevalo k večji vlogi politike človekovih pravic v vseh strategijah EU za zunanje delovanje;

| 7. | si prizadeva za zagotovitev stalne komunikacije in sodelovanja med Parlamentom in posebnim predstavnikom EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

7.

si prizadeva za zagotovitev stalne komunikacije in sodelovanja med Parlamentom in posebnim predstavnikom EU za človekove pravice;

| 8. | izraža željo, da bi bil kot edina neposredno voljena institucija EU tesno povezan s tem spremenjenim političnim okvirom, in odločenost, da bo še naprej opravljal svoje ključne naloge pri povečevanju demokratične legitimnosti oblikovanja politik v EU in spoštoval vloge vseh institucij v skladu s Pogodbo; |
| --- | --- |

8.

izraža željo, da bi bil kot edina neposredno voljena institucija EU tesno povezan s tem spremenjenim političnim okvirom, in odločenost, da bo še naprej opravljal svoje ključne naloge pri povečevanju demokratične legitimnosti oblikovanja politik v EU in spoštoval vloge vseh institucij v skladu s Pogodbo;

| 9. | znova izraža željo, da bi okrepil medinstitucionalno sodelovanje, tudi znotraj kontaktne skupine za človekove pravice, v kateri sodelujejo Evropska služba za zunanje delovanje, ustrezne službe Sveta in Komisije, posebni predstavnik EU za človekove pravice, Pododbor EP za človekove pravice in Odbor za zunanje zadeve in ki ima nalogo sprejemati ukrepe po pregledu in akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

9.

znova izraža željo, da bi okrepil medinstitucionalno sodelovanje, tudi znotraj kontaktne skupine za človekove pravice, v kateri sodelujejo Evropska služba za zunanje delovanje, ustrezne službe Sveta in Komisije, posebni predstavnik EU za človekove pravice, Pododbor EP za človekove pravice in Odbor za zunanje zadeve in ki ima nalogo sprejemati ukrepe po pregledu in akcijskem načrtu;

| 10. | vztraja, da morajo vse institucije združiti svoje napore v tem postopku, in zato poziva k skupni izjavi, ki bi jih obvezala k skupnim ustanovnim načelom in ciljem; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da morajo vse institucije združiti svoje napore v tem postopku, in zato poziva k skupni izjavi, ki bi jih obvezala k skupnim ustanovnim načelom in ciljem;

| 11. | pozdravlja velikopotezni značaj strateškega okvira; kljub temu poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje in razjasniti postopke in porazdelitev nalog med EU in državami članicami, da bo izvajanje akcijskega načrta učinkovitejše in uspešnejše; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja velikopotezni značaj strateškega okvira; kljub temu poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje in razjasniti postopke in porazdelitev nalog med EU in državami članicami, da bo izvajanje akcijskega načrta učinkovitejše in uspešnejše;

Usklajenost in sodelovanje na področjih politik ter med EU in njenimi državami članicami

| 12. | poudarja potrebo po skladnosti in doslednosti na vseh področjih politike kot bistvenega pogoja za učinkovito in verodostojno strategijo človekovih pravic ter meni, da je obžalovanja vredno, da ta načela niso izrecno omenjena v strateškem okviru EU; opominja Komisijo, da se je večkrat obvezala, kot je določeno v njenem sporočilu iz leta 2001 in njenem sporočilu iz leta 2010 o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171), da bo s praktičnimi ukrepi zagotovila večjo skladnost in doslednost med svojimi zunanjimi in notranjimi politikami; spominja, da sta bila leta 2001 dogovorjeni celovita udeležba Parlamenta in večja usklajenost na tem področju; opominja države članice in institucije EU, da se spoštovanje temeljnih pravic začne doma in da ga ne smemo dojemati kot nekaj samoumevnega, temveč ga moramo nenehno ocenjevati in izboljševati, da bo EU veljala za verodostojno zagovornico človekovih pravic po svetu; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po skladnosti in doslednosti na vseh področjih politike kot bistvenega pogoja za učinkovito in verodostojno strategijo človekovih pravic ter meni, da je obžalovanja vredno, da ta načela niso izrecno omenjena v strateškem okviru EU; opominja Komisijo, da se je večkrat obvezala, kot je določeno v njenem sporočilu iz leta 2001 in njenem sporočilu iz leta 2010 o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171), da bo s praktičnimi ukrepi zagotovila večjo skladnost in doslednost med svojimi zunanjimi in notranjimi politikami; spominja, da sta bila leta 2001 dogovorjeni celovita udeležba Parlamenta in večja usklajenost na tem področju; opominja države članice in institucije EU, da se spoštovanje temeljnih pravic začne doma in da ga ne smemo dojemati kot nekaj samoumevnega, temveč ga moramo nenehno ocenjevati in izboljševati, da bo EU veljala za verodostojno zagovornico človekovih pravic po svetu;

| 13. | poziva EU in države članice, naj izboljšajo medsebojno usklajevanje, da bodo dosegle večjo doslednost in dopolnjevanje politik in programov za človekove pravice, varnost in razvoj; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in države članice, naj izboljšajo medsebojno usklajevanje, da bodo dosegle večjo doslednost in dopolnjevanje politik in programov za človekove pravice, varnost in razvoj;

| 14. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje sodelovanje, naj izpolnita zavezo, da bo pristop, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic, upoštevan v celotnem procesu razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje sodelovanje, naj izpolnita zavezo, da bo pristop, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic, upoštevan v celotnem procesu razvojnega sodelovanja;

| 15. | poziva EU, naj ohrani in izvaja svojo vlogo vodilne zagovornice spoštovanja človekovih pravic po vsem svetu z učinkovito, dosledno in premišljeno uporabo vseh razpoložljivih instrumentov za spodbujanje in zaščito človekovih pravic in učinkovitost naše razvojne politike; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj ohrani in izvaja svojo vlogo vodilne zagovornice spoštovanja človekovih pravic po vsem svetu z učinkovito, dosledno in premišljeno uporabo vseh razpoložljivih instrumentov za spodbujanje in zaščito človekovih pravic in učinkovitost naše razvojne politike;

| 16. | poudarja pomen usklajenosti politik za razvoj, s čimer naj bi zagotovili, da bodo politike EU na vseh področjih omogočale doslednejše uresničevanje človekovih pravic na vseh področjih, pa tudi to, da nobena politika EU ne bo kršila človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen usklajenosti politik za razvoj, s čimer naj bi zagotovili, da bodo politike EU na vseh področjih omogočale doslednejše uresničevanje človekovih pravic na vseh področjih, pa tudi to, da nobena politika EU ne bo kršila človekovih pravic;

| 17. | poudarja, da mora novi posebni predstavnik EU za človekove pravice pri vseh ukrepih za spodbujanje človekovih pravic v svetu upoštevati razvojni vidik; glede tega pričakuje tesno sodelovanje s Parlamentom in njegovimi zadevnimi odbori; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora novi posebni predstavnik EU za človekove pravice pri vseh ukrepih za spodbujanje človekovih pravic v svetu upoštevati razvojni vidik; glede tega pričakuje tesno sodelovanje s Parlamentom in njegovimi zadevnimi odbori;

| 18. | ob upoštevanju konvencije ZN o otrokovih pravicah in dejstva, da je treba čim bolj zaščititi pravice iz te konvencije ter preprečiti njihovo kršenje, poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj poskrbita za posebno podporo, da bodo potrebe dečkov in deklic, ki potrebujejo posebno varstvo in skrb, postale prednostna naloga, v smislu omenjene konvencije in deklaracije o pravicah otrok; |
| --- | --- |

18.

ob upoštevanju konvencije ZN o otrokovih pravicah in dejstva, da je treba čim bolj zaščititi pravice iz te konvencije ter preprečiti njihovo kršenje, poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj poskrbita za posebno podporo, da bodo potrebe dečkov in deklic, ki potrebujejo posebno varstvo in skrb, postale prednostna naloga, v smislu omenjene konvencije in deklaracije o pravicah otrok;

| 19. | strogo obsoja pohabljanje ženskih spolnih organov kot poseg v nedotakljivost teles žensk in deklet, in poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj bosta pri pripravi strategije za boj proti nasilju nad ženskami posebej pozorni na take škodljive tradicionalne prakse; |
| --- | --- |

19.

strogo obsoja pohabljanje ženskih spolnih organov kot poseg v nedotakljivost teles žensk in deklet, in poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj bosta pri pripravi strategije za boj proti nasilju nad ženskami posebej pozorni na take škodljive tradicionalne prakse;

| 20. | meni, da bo javnost EU sprejela kot verodostojno branilko človekovih pravic in demokracije samo pod pogojem, da bodo njene zunanje politike skladne z njenim ravnanjem znotraj lastnih meja; |
| --- | --- |

20.

meni, da bo javnost EU sprejela kot verodostojno branilko človekovih pravic in demokracije samo pod pogojem, da bodo njene zunanje politike skladne z njenim ravnanjem znotraj lastnih meja;

| 21. | poudarja, da mora biti strateški okvir dovolj prepoznaven, da se poveča njegova legitimnost, verodostojnost in odgovornost v očeh javnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora biti strateški okvir dovolj prepoznaven, da se poveča njegova legitimnost, verodostojnost in odgovornost v očeh javnosti;

| 22. | poziva Komisijo, naj objavi sporočilo o akcijskem načrtu EU za človekove pravice, da bi tako spodbujala njene vrednote v zunanji razsežnosti politike na področju pravosodja in notranjih zadev, kot je to objavljeno v akcijskem načrtu o izvajanju stockholmskega programa iz leta 2010 in v skladu z akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj objavi sporočilo o akcijskem načrtu EU za človekove pravice, da bi tako spodbujala njene vrednote v zunanji razsežnosti politike na področju pravosodja in notranjih zadev, kot je to objavljeno v akcijskem načrtu o izvajanju stockholmskega programa iz leta 2010 in v skladu z akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo;

| 23. | vztraja, da naj vsi generalni direktorati Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje opravijo podrobne ocene pravnih posledic listine o temeljnih pravicah za zunanje politike EU, saj ta listina velja za vse ukrepe institucij EU; se zavezuje enakemu ravnanju; spodbuja svoje parlamentarne odbore, naj uporabijo ustrezno določbo po členu 36 parlamentarnega poslovnika, ki jim omogoča preverjanje skladnosti predloga za zakonodajni akt z listino o temeljnih pravicah, vključno s predlogi, ki zadevajo zunanje finančne instrumente; |
| --- | --- |

23.

vztraja, da naj vsi generalni direktorati Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje opravijo podrobne ocene pravnih posledic listine o temeljnih pravicah za zunanje politike EU, saj ta listina velja za vse ukrepe institucij EU; se zavezuje enakemu ravnanju; spodbuja svoje parlamentarne odbore, naj uporabijo ustrezno določbo po členu 36 parlamentarnega poslovnika, ki jim omogoča preverjanje skladnosti predloga za zakonodajni akt z listino o temeljnih pravicah, vključno s predlogi, ki zadevajo zunanje finančne instrumente;

| 24. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje in posvetovanje med delovno skupino Sveta za temeljne pravice in delovno skupino Sveta za človekove pravice; poziva, da se v to sodelovanje in posvetovanje vključi tudi posebni predstavnik EU za človekove pravice; poziva oba organa, naj v celoti izkoristita strokovno znanje in izkušnje Sveta Evrope, njegove instrumente in posebne postopke ZN, tudi ko pripravljata nove pobude, katerih namen je oblikovati in spodbujati skupne vrednote in mednarodne standarde; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje in posvetovanje med delovno skupino Sveta za temeljne pravice in delovno skupino Sveta za človekove pravice; poziva, da se v to sodelovanje in posvetovanje vključi tudi posebni predstavnik EU za človekove pravice; poziva oba organa, naj v celoti izkoristita strokovno znanje in izkušnje Sveta Evrope, njegove instrumente in posebne postopke ZN, tudi ko pripravljata nove pobude, katerih namen je oblikovati in spodbujati skupne vrednote in mednarodne standarde;

| 25. | pozdravlja povečano usklajenost politik z mednarodnimi in regionalnimi konvencijami in mehanizmi, kot so mehanizmi ZN in Sveta Evrope; poziva k sistematski vključitvi teh standardov v strategije držav na področju človekovih pravic, ki naj bi bile referenčni dokument za geografske in tematske politike, akcijske načrte, strategije in instrumente; predlaga, da bi sodelovanje na področju človekovih pravic, predvsem prek dialoga na to temo v času mednarodnih vrhovnih srečanj, razširili na vse regionalne partnerje in organizacije ter mu dodali še specifične izjave po srečanjih s temi partnerji ter tudi po srečanjih z državami nečlanicami, predvsem z državami BRIC in drugimi državami v vzponu; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja povečano usklajenost politik z mednarodnimi in regionalnimi konvencijami in mehanizmi, kot so mehanizmi ZN in Sveta Evrope; poziva k sistematski vključitvi teh standardov v strategije držav na področju človekovih pravic, ki naj bi bile referenčni dokument za geografske in tematske politike, akcijske načrte, strategije in instrumente; predlaga, da bi sodelovanje na področju človekovih pravic, predvsem prek dialoga na to temo v času mednarodnih vrhovnih srečanj, razširili na vse regionalne partnerje in organizacije ter mu dodali še specifične izjave po srečanjih s temi partnerji ter tudi po srečanjih z državami nečlanicami, predvsem z državami BRIC in drugimi državami v vzponu;

| 26. | meni, da bo vključitev držav severne Afrike in Bližnjega vzhoda v sosedsko politiko Sveta Evrope zagotovila dopolnilna orodja za približevanje njihovega zakonodajnega okvira in praktičnih zgledov na področju človekovih pravic; opaža, da je nedavno sprejeti skupni program EU in Sveta Evrope za krepitev demokratičnih reform v južnem sosedstvu primer dodatnega strokovnega znanja Sveta Evrope na temo ustavnih, pravnih in institucionalnih reform; |
| --- | --- |

26.

meni, da bo vključitev držav severne Afrike in Bližnjega vzhoda v sosedsko politiko Sveta Evrope zagotovila dopolnilna orodja za približevanje njihovega zakonodajnega okvira in praktičnih zgledov na področju človekovih pravic; opaža, da je nedavno sprejeti skupni program EU in Sveta Evrope za krepitev demokratičnih reform v južnem sosedstvu primer dodatnega strokovnega znanja Sveta Evrope na temo ustavnih, pravnih in institucionalnih reform;

| 27. | poziva pristojne institucije EU, naj si pri obravnavi mednarodnih standardov človekovih pravic prizadevajo za večje spoštovanje svobode veroizpovedi ali prepričanja ter zaščite te svobode; |
| --- | --- |

27.

poziva pristojne institucije EU, naj si pri obravnavi mednarodnih standardov človekovih pravic prizadevajo za večje spoštovanje svobode veroizpovedi ali prepričanja ter zaščite te svobode;

| 28. | poziva svoje pristojne odbore, kot so Pododbor za človekove pravice, Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbor za pravice žensk in enakost spolov, naj okrepijo sodelovanje s pristojnimi organi in instrumenti Sveta Evrope ter vzpostavijo strukturirane dialoge, da bi lahko razvili učinkovito in pragmatično sinergijo med obema institucijama in v celoti izkoristili obstoječe strokovno znanje s tega področja; |
| --- | --- |

28.

poziva svoje pristojne odbore, kot so Pododbor za človekove pravice, Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbor za pravice žensk in enakost spolov, naj okrepijo sodelovanje s pristojnimi organi in instrumenti Sveta Evrope ter vzpostavijo strukturirane dialoge, da bi lahko razvili učinkovito in pragmatično sinergijo med obema institucijama in v celoti izkoristili obstoječe strokovno znanje s tega področja;

Za vključujoč in učinkovit pristop

| 29. | priznava, da je cilj pregleda umestiti človekove pravice v središče odnosov EU z vsemi tretjimi državami; meni, da je bistvenega pomena, da EU sprejme učinkovit pristop k svojim partnerjem tako, da se bo zavzemala za izbrane ključne prednostne cilje, ki zadevajo človekove pravice, demokracijo in pravno državo, in da osredotoči svoja prizadevanja na ta pristop, da jih bo usmerila v uresničljive in dosegljive rezultate; ugotavlja, da bi morale glavne prednostne naloge na področju človekovih pravic vključevati temeljne pravice, kot so nediskriminacija in svoboda izražanja, svoboda veroizpovedi in prepričanja, svoboda vesti, svoboda zbiranja in svoboda združevanja; |
| --- | --- |

29.

priznava, da je cilj pregleda umestiti človekove pravice v središče odnosov EU z vsemi tretjimi državami; meni, da je bistvenega pomena, da EU sprejme učinkovit pristop k svojim partnerjem tako, da se bo zavzemala za izbrane ključne prednostne cilje, ki zadevajo človekove pravice, demokracijo in pravno državo, in da osredotoči svoja prizadevanja na ta pristop, da jih bo usmerila v uresničljive in dosegljive rezultate; ugotavlja, da bi morale glavne prednostne naloge na področju človekovih pravic vključevati temeljne pravice, kot so nediskriminacija in svoboda izražanja, svoboda veroizpovedi in prepričanja, svoboda vesti, svoboda zbiranja in svoboda združevanja;

| 30. | predlaga, naj EU in države članice na področju varstva človekovih pravic kot prednostni nalogi opredelijo boj proti smrtni kazni in diskriminaciji žensk, saj je EU pri tem dosegla resničen uspeh in bogate izkušnje, ki jih lahko deli z drugimi, da bodo tako doseženi konkretni rezultati; |
| --- | --- |

30.

predlaga, naj EU in države članice na področju varstva človekovih pravic kot prednostni nalogi opredelijo boj proti smrtni kazni in diskriminaciji žensk, saj je EU pri tem dosegla resničen uspeh in bogate izkušnje, ki jih lahko deli z drugimi, da bodo tako doseženi konkretni rezultati;

| 31. | opozarja, da razvoj, demokracija in pravna država še ne pomenijo spoštovanja človekovih pravic, so pa nujni pogoji zanj, ter da so medsebojno povezani in se medsebojno podpirajo; poziva EU, naj podpre uveljavljanje demokratičnih idealov in idealov, ki temeljijo na spoštovanju človekovih pravic, v celotni družbi in zlasti spodbuja enakost spolov in otrokove pravice; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da razvoj, demokracija in pravna država še ne pomenijo spoštovanja človekovih pravic, so pa nujni pogoji zanj, ter da so medsebojno povezani in se medsebojno podpirajo; poziva EU, naj podpre uveljavljanje demokratičnih idealov in idealov, ki temeljijo na spoštovanju človekovih pravic, v celotni družbi in zlasti spodbuja enakost spolov in otrokove pravice;

| 32. | pozdravlja osrednjo vlogo strategij držav na področju človekovih pravic, ki jih je Parlament že dolgo časa zahteval, in dejstvo, da so bile razvite kot vključujoč postopek, ki je obsegal delegacije EU, vodje misij in delovno skupino Sveta za človekove pravice: meni, da je bistvenega pomena organizirati širok posvet, predvsem z lokalnimi organizacijami civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in drugimi socialnimi in okoljskimi interesnimi skupinami, in poudarja, da je treba zagotoviti njihovo zaščito z ustreznimi izvedbenimi ukrepi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja osrednjo vlogo strategij držav na področju človekovih pravic, ki jih je Parlament že dolgo časa zahteval, in dejstvo, da so bile razvite kot vključujoč postopek, ki je obsegal delegacije EU, vodje misij in delovno skupino Sveta za človekove pravice: meni, da je bistvenega pomena organizirati širok posvet, predvsem z lokalnimi organizacijami civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in drugimi socialnimi in okoljskimi interesnimi skupinami, in poudarja, da je treba zagotoviti njihovo zaščito z ustreznimi izvedbenimi ukrepi;

| 33. | meni, da so ugotavljanje prednostnih nalog posameznih držav, stvarni cilji in oblike političnega vplivanja bistvenega pomena za učinkovitejše delovanje EU in merljive dosežke; meni, da bi bilo treba strategije držav o človekovih pravicah vključiti v skupno zunanjo in varnostno politiko EU, trgovinske in razvojne politike (tako v geografske kot tematske programe), da bi zagotovili večjo učinkovitost, uspešnost in skladnost; |
| --- | --- |

33.

meni, da so ugotavljanje prednostnih nalog posameznih držav, stvarni cilji in oblike političnega vplivanja bistvenega pomena za učinkovitejše delovanje EU in merljive dosežke; meni, da bi bilo treba strategije držav o človekovih pravicah vključiti v skupno zunanjo in varnostno politiko EU, trgovinske in razvojne politike (tako v geografske kot tematske programe), da bi zagotovili večjo učinkovitost, uspešnost in skladnost;

| 34. | poziva Komisijo, naj strategije za človekove pravice za posamezne države vključi v načrtovanje in izvajanje vseh vrst pomoči tretjim državam ter v strateške dokumente in večletne okvirne programe; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj strategije za človekove pravice za posamezne države vključi v načrtovanje in izvajanje vseh vrst pomoči tretjim državam ter v strateške dokumente in večletne okvirne programe;

| 35. | priporoča, da se prednostne naloge državnih strategij za človekove pravice objavijo, ne da bi ogrozilo varnost zagovornikov človekovih pravic in civilne družbe v zadevnih državah; poudarja, da bi bila objava prednostnih nalog dokaz zavezanosti EU človekovim pravicam v državah nečlanicah in bi podprla tiste, ki se pri uveljavljanju in varstvu človekovih pravic soočajo s težavami; je prepričan, da bi moral imeti Parlament vpogled v državne strategije človekovih pravic in v vse povezane informacije; |
| --- | --- |

35.

priporoča, da se prednostne naloge državnih strategij za človekove pravice objavijo, ne da bi ogrozilo varnost zagovornikov človekovih pravic in civilne družbe v zadevnih državah; poudarja, da bi bila objava prednostnih nalog dokaz zavezanosti EU človekovim pravicam v državah nečlanicah in bi podprla tiste, ki se pri uveljavljanju in varstvu človekovih pravic soočajo s težavami; je prepričan, da bi moral imeti Parlament vpogled v državne strategije človekovih pravic in v vse povezane informacije;

| 36. | opozarja na družbeno odgovornost gospodarskih družb na področju človekovih pravic, kot jo opredeljuje Komisija v sporočilu z dne 25. oktobra 2011, v katerem se med drugim sklicuje na vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poudarja, da je treba družbeno odgovornost gospodarskih družb vključiti v strategije EU o človekovih pravicah; opozarja, da imajo evropska in večnacionalna podjetja tudi odgovornosti in obveznosti, ter pozdravlja dejstvo, da je EU družbeno odgovornost gospodarskih družb znova potrdila; poziva vsa podjetja, naj izpolnijo svojo družbeno odgovornost v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic v skladu z vodilnimi načeli ZN; pozdravlja pripravljenost Komisije glede oblikovanja smernic o človekovih pravicah za mala in srednja podjetja; poziva države članice, naj pripravijo nacionalne načrte za izvajanje vodilnih načel ZN, in še naprej vztraja, da morajo tudi države partnerice upoštevati mednarodno priznane standarde o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, kot so smernice OECD za večnacionalna podjetja in tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih glede večnacionalnih podjetjih in socialne politike; |
| --- | --- |

36.

opozarja na družbeno odgovornost gospodarskih družb na področju človekovih pravic, kot jo opredeljuje Komisija v sporočilu z dne 25. oktobra 2011, v katerem se med drugim sklicuje na vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poudarja, da je treba družbeno odgovornost gospodarskih družb vključiti v strategije EU o človekovih pravicah; opozarja, da imajo evropska in večnacionalna podjetja tudi odgovornosti in obveznosti, ter pozdravlja dejstvo, da je EU družbeno odgovornost gospodarskih družb znova potrdila; poziva vsa podjetja, naj izpolnijo svojo družbeno odgovornost v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic v skladu z vodilnimi načeli ZN; pozdravlja pripravljenost Komisije glede oblikovanja smernic o človekovih pravicah za mala in srednja podjetja; poziva države članice, naj pripravijo nacionalne načrte za izvajanje vodilnih načel ZN, in še naprej vztraja, da morajo tudi države partnerice upoštevati mednarodno priznane standarde o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, kot so smernice OECD za večnacionalna podjetja in tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih glede večnacionalnih podjetjih in socialne politike;

| 37. | meni, da bosta strateški okvir in njegov spremljevalni akcijski načrt, ki imata triletni časovni okvir, racionalizirala prednostne cilje držav, tudi ker bosta obsegala tematske smernice EU in sorodne lokalne strategije, da bi tako zagotovila dosleden okvir za vse delovanje EU; poziva k hitremu dokončanju vseh državnih strategij na temo človekovih pravic, k njihovemu čimprejšnjemu izvajanju in k oceni dobrih praks; je prepričan, da bodo te strategije omogočile natančne letne ocene izvajanja klavzul o človekovih pravicah, ki so določene v okvirnih sporazumih; |
| --- | --- |

37.

meni, da bosta strateški okvir in njegov spremljevalni akcijski načrt, ki imata triletni časovni okvir, racionalizirala prednostne cilje držav, tudi ker bosta obsegala tematske smernice EU in sorodne lokalne strategije, da bi tako zagotovila dosleden okvir za vse delovanje EU; poziva k hitremu dokončanju vseh državnih strategij na temo človekovih pravic, k njihovemu čimprejšnjemu izvajanju in k oceni dobrih praks; je prepričan, da bodo te strategije omogočile natančne letne ocene izvajanja klavzul o človekovih pravicah, ki so določene v okvirnih sporazumih;

| 38. | predlaga, da naj EU kot del državnih strategij za človekove pravice določi seznam „minimalnih točk“, o katerih naj se države članice in organi EU med srečanji in obiski pogovorijo s sogovorniki v državah nečlanicah, vključno s tistimi na najvišji politični ravni in med vrhovnimi srečanji; |
| --- | --- |

38.

predlaga, da naj EU kot del državnih strategij za človekove pravice določi seznam „minimalnih točk“, o katerih naj se države članice in organi EU med srečanji in obiski pogovorijo s sogovorniki v državah nečlanicah, vključno s tistimi na najvišji politični ravni in med vrhovnimi srečanji;

| 39. | poziva institucije in države članice EU, naj nadalje spodbujajo države nečlanice, da v svojih zakonodajah čim prej sprejmejo določbe o pravicah žensk in zagotovijo, da se bodo te pravice spoštovale; |
| --- | --- |

39.

poziva institucije in države članice EU, naj nadalje spodbujajo države nečlanice, da v svojih zakonodajah čim prej sprejmejo določbe o pravicah žensk in zagotovijo, da se bodo te pravice spoštovale;

| 40. | poziva pristojne institucije EU, naj sodelujejo z verskimi akterji in verskimi organizacijami pri podpiranju svobode veroizpovedi in reševanja konfliktov ter jim nudijo pomoč; |
| --- | --- |

40.

poziva pristojne institucije EU, naj sodelujejo z verskimi akterji in verskimi organizacijami pri podpiranju svobode veroizpovedi in reševanja konfliktov ter jim nudijo pomoč;

| 41. | pozdravlja zavezo iz strateškega okvira, da bodo človekove pravice umeščene v jedro odnosov EU z državami nečlanicami, pa tudi s strateškimi partnerji; v zvezi s tem poziva EU, naj sprejme letne sklepe Sveta za zunanje zadeve o strateških partnerjih EU, da bi vzpostavila enoten prag v zvezi z vprašanji človekovih pravic za države članice in uradnike EU, ki ga bodo morali s svojimi sogovorniki vsaj zvišati; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja zavezo iz strateškega okvira, da bodo človekove pravice umeščene v jedro odnosov EU z državami nečlanicami, pa tudi s strateškimi partnerji; v zvezi s tem poziva EU, naj sprejme letne sklepe Sveta za zunanje zadeve o strateških partnerjih EU, da bi vzpostavila enoten prag v zvezi z vprašanji človekovih pravic za države članice in uradnike EU, ki ga bodo morali s svojimi sogovorniki vsaj zvišati;

| 42. | poziva k novim prizadevanjem za zaščito in podporo zagovornikov človekovih pravic v državah nečlanicah, zlasti tistim, ki so zaradi svojega delovanja ogroženi ali živijo v strahu; z veseljem pričakuje bolj prožne in ciljno usmerjene ukrepe, s katerimi se bodo lahko zaščitili zagovorniki človekovih pravic v okviru Evropske ustanove za demokracijo; |
| --- | --- |

42.

poziva k novim prizadevanjem za zaščito in podporo zagovornikov človekovih pravic v državah nečlanicah, zlasti tistim, ki so zaradi svojega delovanja ogroženi ali živijo v strahu; z veseljem pričakuje bolj prožne in ciljno usmerjene ukrepe, s katerimi se bodo lahko zaščitili zagovorniki človekovih pravic v okviru Evropske ustanove za demokracijo;

Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo

Klavzula o človekovih pravicah

| 43. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo od podjetij EU zahtevala, da s svojimi nakupi ne podpirajo oseb, odgovornih za konflikte in hude kršitve človekovih pravic, in sicer tako, da bodo izvajala preglede in revizije svojih dobavnih verig mineralov in objavljala ugotovitve; poziva Komisijo, naj pripravi in javno objavi seznam podjetij EU, ki so bila neposredno vpletena v kršitve človekovih pravic pri svojih poslih z avtoritarnimi režimi; meni, da bi obvezna potrebna skrbnost podjetij EU v skladu s smernicami OECD zaščitila ugled evropskih podjetij in zagotovila večjo skladnost človekovih pravic in razvojnih politik EU, zlasti na območjih, ki jih pestijo konflikti; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo od podjetij EU zahtevala, da s svojimi nakupi ne podpirajo oseb, odgovornih za konflikte in hude kršitve človekovih pravic, in sicer tako, da bodo izvajala preglede in revizije svojih dobavnih verig mineralov in objavljala ugotovitve; poziva Komisijo, naj pripravi in javno objavi seznam podjetij EU, ki so bila neposredno vpletena v kršitve človekovih pravic pri svojih poslih z avtoritarnimi režimi; meni, da bi obvezna potrebna skrbnost podjetij EU v skladu s smernicami OECD zaščitila ugled evropskih podjetij in zagotovila večjo skladnost človekovih pravic in razvojnih politik EU, zlasti na območjih, ki jih pestijo konflikti;

| 44. | predlaga, naj visoka predstavnica ta mehanizem osnuje na prepoznavanju morebitnega tveganja, da bi partnerska država prekršila mednarodne standarde za človekove pravice, tako da v to klavzulo vključi specifične lastnosti pristnega sistema zgodnjega opozarjanja, in na izdelavi progresivnega okvira, ki bo temeljil na posvetovanju, ukrepih in posledicah, podobnega tistemu iz Sporazuma iz Cotonouja, in ki bo sledil zgledu mehanizma spremljanja iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom; ugotavlja, da bi tak na dialogu temelječ sistem pomagal prepoznati in obravnavati vse slabše okolje ter ponavljajoče se in/ali sistematične kršitve človekovih pravic po mednarodnem pravu ter omogočil razpravo o korektivnih ukrepih v zavezujočem okviru; zato poziva k temu, da bi pri pregledu ocenili tudi vlogo, mandat in cilje dialoga in posvetovanja na temo človekovih pravic, ki bi jih morali izboljšati; |
| --- | --- |

44.

predlaga, naj visoka predstavnica ta mehanizem osnuje na prepoznavanju morebitnega tveganja, da bi partnerska država prekršila mednarodne standarde za človekove pravice, tako da v to klavzulo vključi specifične lastnosti pristnega sistema zgodnjega opozarjanja, in na izdelavi progresivnega okvira, ki bo temeljil na posvetovanju, ukrepih in posledicah, podobnega tistemu iz Sporazuma iz Cotonouja, in ki bo sledil zgledu mehanizma spremljanja iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom; ugotavlja, da bi tak na dialogu temelječ sistem pomagal prepoznati in obravnavati vse slabše okolje ter ponavljajoče se in/ali sistematične kršitve človekovih pravic po mednarodnem pravu ter omogočil razpravo o korektivnih ukrepih v zavezujočem okviru; zato poziva k temu, da bi pri pregledu ocenili tudi vlogo, mandat in cilje dialoga in posvetovanja na temo človekovih pravic, ki bi jih morali izboljšati;

| 45. | poziva k temu, da se zaščito temeljnih pravic migrantov v državah gostiteljicah redno ocenjuje in se ji nameni posebno pozornost; |
| --- | --- |

45.

poziva k temu, da se zaščito temeljnih pravic migrantov v državah gostiteljicah redno ocenjuje in se ji nameni posebno pozornost;

| 46. | pozdravlja uvedbo mehanizma za spremljanje razmer na področju človekovih pravic, ki ga bo izvajal Parlament in ki je bil ustanovljen v sklopu sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom; priporoča, da se tudi za druge sporazume sistematično predvidijo podobni mehanizmi spremljanja; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja uvedbo mehanizma za spremljanje razmer na področju človekovih pravic, ki ga bo izvajal Parlament in ki je bil ustanovljen v sklopu sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom; priporoča, da se tudi za druge sporazume sistematično predvidijo podobni mehanizmi spremljanja;

| 47. | poudarja odločitev Sveta iz leta 2009, da razširi klavzulo o človekovih pravicah in demokraciji na vse sporazume in omogoči povezavo med temi sporazumi in sporazumi o prosti trgovini, tako da se po potrebi doda premostitvena klavzula; je seznanjen s sklicem na oblikovanje meril za uporabo tega elementa v akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo; opaža, da je za razširitev področja uporabe klavzule o človekovih pravicah nujno potreben jasen mehanizem za njeno izvajanje na institucionalnih in političnih ravneh, zato jo mora dopolniti operativni mehanizem izvajanja; vztraja, da se v vse sporazume, ki jih Evropska unija sklene z industrializiranimi državami in državami v razvoju, med drugim v sektorske sporazume ter sporazume o trgovini in naložbah, vključijo izvršljive klavzule o človekovih pravicah, o katerih se ni mogoče pogajati; meni, da je bistvenega pomena, da vse države partnerice, predvsem enako misleče države in strateške partnerice, s katerimi se EU pogaja o sporazumih, sprejmejo to zavezujočo obveznost; |
| --- | --- |

47.

poudarja odločitev Sveta iz leta 2009, da razširi klavzulo o človekovih pravicah in demokraciji na vse sporazume in omogoči povezavo med temi sporazumi in sporazumi o prosti trgovini, tako da se po potrebi doda premostitvena klavzula; je seznanjen s sklicem na oblikovanje meril za uporabo tega elementa v akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo; opaža, da je za razširitev področja uporabe klavzule o človekovih pravicah nujno potreben jasen mehanizem za njeno izvajanje na institucionalnih in političnih ravneh, zato jo mora dopolniti operativni mehanizem izvajanja; vztraja, da se v vse sporazume, ki jih Evropska unija sklene z industrializiranimi državami in državami v razvoju, med drugim v sektorske sporazume ter sporazume o trgovini in naložbah, vključijo izvršljive klavzule o človekovih pravicah, o katerih se ni mogoče pogajati; meni, da je bistvenega pomena, da vse države partnerice, predvsem enako misleče države in strateške partnerice, s katerimi se EU pogaja o sporazumih, sprejmejo to zavezujočo obveznost;

| 48. | je seznanjen s tem, da Parlament ni vključen v postopke odločanja o začetku posvetovanja ali začasni odložitvi izvajanja nekega sporazuma; meni, da bi morala Komisija v primeru, ko Evropski parlament sprejme priporočilo za uporabo klavzule o človekovih pravicah in določb poglavja o trajnostnem razvoju, podrobno preučiti, ali so izpolnjeni pogoji iz tega poglavja. meni, da bi morala Komisija, četudi oceni, da pogoji niso izpolnjeni, pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložiti poročilo; |
| --- | --- |

48.

je seznanjen s tem, da Parlament ni vključen v postopke odločanja o začetku posvetovanja ali začasni odložitvi izvajanja nekega sporazuma; meni, da bi morala Komisija v primeru, ko Evropski parlament sprejme priporočilo za uporabo klavzule o človekovih pravicah in določb poglavja o trajnostnem razvoju, podrobno preučiti, ali so izpolnjeni pogoji iz tega poglavja. meni, da bi morala Komisija, četudi oceni, da pogoji niso izpolnjeni, pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložiti poročilo;

| 49. | spodbuja visoko predstavnico, naj dopolni letno poročilo o delovanju EU na področju človekovih pravic in demokracije po svetu ter mu doda poglavje o napredku pri izvajanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki bo obsegalo tudi uporabo klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v že veljavnih sporazumih, tako da bo vključevalo analizo posamičnih primerov vsakega postopka posvetovanja in druge ustrezne ukrepe Sveta, Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije ter analizo učinkovitosti in skladnosti sprejetega ukrepa. |
| --- | --- |

49.

spodbuja visoko predstavnico, naj dopolni letno poročilo o delovanju EU na področju človekovih pravic in demokracije po svetu ter mu doda poglavje o napredku pri izvajanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki bo obsegalo tudi uporabo klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v že veljavnih sporazumih, tako da bo vključevalo analizo posamičnih primerov vsakega postopka posvetovanja in druge ustrezne ukrepe Sveta, Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije ter analizo učinkovitosti in skladnosti sprejetega ukrepa.

Ocena učinka človekovih pravic

| 50. | meni, da EU lahko v celoti izpolni svoje obveznosti iz Lizbonske pogodbe in listine samo tako, da pripravlja ocene učinka človekovih pravic že pred začetkom pogajanj o vseh dvostranskih in večstranskih sporazumih z državami nečlanicami; |
| --- | --- |

50.

meni, da EU lahko v celoti izpolni svoje obveznosti iz Lizbonske pogodbe in listine samo tako, da pripravlja ocene učinka človekovih pravic že pred začetkom pogajanj o vseh dvostranskih in večstranskih sporazumih z državami nečlanicami;

| 51. | ugotavlja, da je ta sistematična praksa edini način, da se doseže doslednost med primarno zakonodajo, zunanjim delovanjem EU in lastnimi obveznostmi tretjih strani po mednarodnih konvencijah, vključno z mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah, mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter mednarodno priznanimi delovnimi in okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je ta sistematična praksa edini način, da se doseže doslednost med primarno zakonodajo, zunanjim delovanjem EU in lastnimi obveznostmi tretjih strani po mednarodnih konvencijah, vključno z mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah, mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter mednarodno priznanimi delovnimi in okoljskimi standardi;

| 52. | poziva, naj te ocene učinka vključujejo vse človekove pravice, tudi v spletu, ki si jih je treba razlagati kot nedeljivo celoto; |
| --- | --- |

52.

poziva, naj te ocene učinka vključujejo vse človekove pravice, tudi v spletu, ki si jih je treba razlagati kot nedeljivo celoto;

| 53. | opozarja, da morajo biti te ocene opravljene neodvisno, pregledno in participativno ter vključevati skupnosti, ki bi jih utegnile zadevati; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da morajo biti te ocene opravljene neodvisno, pregledno in participativno ter vključevati skupnosti, ki bi jih utegnile zadevati;

| 54. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvijeta trdno metodologijo, ki bo vključevala načeli enakosti in nediskriminacije, da bi se tako izognili negativnemu vplivu na nekatere dele prebivalstva, in zagotavljala vzajemno sprejete preventivne ali korektivne ukrepe v primeru negativnega učinka, preden se pogajanja zaključijo; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvijeta trdno metodologijo, ki bo vključevala načeli enakosti in nediskriminacije, da bi se tako izognili negativnemu vplivu na nekatere dele prebivalstva, in zagotavljala vzajemno sprejete preventivne ali korektivne ukrepe v primeru negativnega učinka, preden se pogajanja zaključijo;

| 55. | posebej opozarja, da je treba oceno učinka opraviti za tiste projekte, katerih izvajanje prinaša resno tveganje za kršitve listine, kot so projekti, ki se navezujejo na sodstvo, agencije za nadzor meja in policijo ter varnostne sile v državah, kjer vladajo represivni režimi; |
| --- | --- |

55.

posebej opozarja, da je treba oceno učinka opraviti za tiste projekte, katerih izvajanje prinaša resno tveganje za kršitve listine, kot so projekti, ki se navezujejo na sodstvo, agencije za nadzor meja in policijo ter varnostne sile v državah, kjer vladajo represivni režimi;

Politika primerjalne analize

| 56. | poudarja, da cilji človekovih pravic in demokracije nujno potrebujejo specifična, merljiva, uresničljiva in javna merila za ocenjevanje stopnje spoštovanja temeljnih svoboščin, človekovih pravic in pravne države; meni, da bi v zvezi s tem EU morala v celoti uporabiti ustrezne instrumente ter strokovno znanje in izkušnje ZN in Sveta Evrope, vključno z izvajanjem evropske konvencije o človekovih pravicah kot zanesljivega in enotnega seznama meril za človekove pravice in demokracijo za države članice Sveta Evrope, ter bi morala jasno ločiti svoje politične sklepe od pravnih in tehničnih ocen; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da cilji človekovih pravic in demokracije nujno potrebujejo specifična, merljiva, uresničljiva in javna merila za ocenjevanje stopnje spoštovanja temeljnih svoboščin, človekovih pravic in pravne države; meni, da bi v zvezi s tem EU morala v celoti uporabiti ustrezne instrumente ter strokovno znanje in izkušnje ZN in Sveta Evrope, vključno z izvajanjem evropske konvencije o človekovih pravicah kot zanesljivega in enotnega seznama meril za človekove pravice in demokracijo za države članice Sveta Evrope, ter bi morala jasno ločiti svoje politične sklepe od pravnih in tehničnih ocen;

| 57. | predlaga, da naj Evropska služba za zunanje delovanje razvije niz kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov ter posameznim državam prilagojenih javnih primerjalnih meril, ki bodo služili kot usklajena in dosledna podlaga za vsakoletno oceno politik EU v okviru državnih strategij na temo človekovih pravic in dialoga o človekovih pravicah z državami nečlanicami; priporoča, naj ta primerjalna merila upoštevajo tudi osnove mednarodnega begunskega prava, da se zaščiti pravice beguncev in razseljenih oseb; |
| --- | --- |

57.

predlaga, da naj Evropska služba za zunanje delovanje razvije niz kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov ter posameznim državam prilagojenih javnih primerjalnih meril, ki bodo služili kot usklajena in dosledna podlaga za vsakoletno oceno politik EU v okviru državnih strategij na temo človekovih pravic in dialoga o človekovih pravicah z državami nečlanicami; priporoča, naj ta primerjalna merila upoštevajo tudi osnove mednarodnega begunskega prava, da se zaščiti pravice beguncev in razseljenih oseb;

Prenovljena evropska sosedska politika

| 58. | spominja na politično lekcijo arabske pomladi in izkušnje v odnosih z državami vzhodnega partnerstva tako med obdobjem tranzicije kot po njem, vključno z nujno spremembo prejšnjih politik, ki so bile pretežno usmerjene v odnose z oblastmi, in z vzpostavitvijo učinkovitega partnerstva med EU ter vladami in civilnimi družbami partnerskih držav; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo nedavno ustanovljene Evropske ustanove za demokracijo, ki naj bi delovala predvsem v soseščini EU, vendar ne izključno tam; |
| --- | --- |

58.

spominja na politično lekcijo arabske pomladi in izkušnje v odnosih z državami vzhodnega partnerstva tako med obdobjem tranzicije kot po njem, vključno z nujno spremembo prejšnjih politik, ki so bile pretežno usmerjene v odnose z oblastmi, in z vzpostavitvijo učinkovitega partnerstva med EU ter vladami in civilnimi družbami partnerskih držav; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo nedavno ustanovljene Evropske ustanove za demokracijo, ki naj bi delovala predvsem v soseščini EU, vendar ne izključno tam;

| 59. | poudarja, da je treba oblikovati programe in podporne projekte, ki omogočajo stik s civilnimi družbami v EU in v državah nečlanicah, ter poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj povečata zmogljivosti civilne družbe za sodelovanje v procesih odločanja na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, kar bi moralo postati osrednji steber zunanjih finančnih instrumentov, ki so trenutno v postopku pregleda; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba oblikovati programe in podporne projekte, ki omogočajo stik s civilnimi družbami v EU in v državah nečlanicah, ter poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj povečata zmogljivosti civilne družbe za sodelovanje v procesih odločanja na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, kar bi moralo postati osrednji steber zunanjih finančnih instrumentov, ki so trenutno v postopku pregleda;

| 60. | pozdravlja dejstvo, da je dialog o človekovih pravicah v okviru vzhodnega partnerstva dopolnjen s skupnimi seminarji civilne družbe, ter ponovno izraža podporo forumu civilne družbe tega partnerstva; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja dejstvo, da je dialog o človekovih pravicah v okviru vzhodnega partnerstva dopolnjen s skupnimi seminarji civilne družbe, ter ponovno izraža podporo forumu civilne družbe tega partnerstva;

| 61. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj model institucionaliziranega posvetovanja s civilno družbo, določen v sporazumu o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, uporabita kot izhodišče za izdelavo še bolj vključujočih mehanizmov za vse sporazume; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj model institucionaliziranega posvetovanja s civilno družbo, določen v sporazumu o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, uporabita kot izhodišče za izdelavo še bolj vključujočih mehanizmov za vse sporazume;

| 62. | razume bistvo novega pristopa EU kot krepitev družb prek aktivne odgovornosti znotraj posamezne države, da bi tako podprli njihovo zmogljivost za sodelovanje v postopku javnega sprejemanja odločitev in demokratičnega vladanja; |
| --- | --- |

62.

razume bistvo novega pristopa EU kot krepitev družb prek aktivne odgovornosti znotraj posamezne države, da bi tako podprli njihovo zmogljivost za sodelovanje v postopku javnega sprejemanja odločitev in demokratičnega vladanja;

| 63. | pozdravlja nove pobude, kot sta Evropska ustanova za demokracijo in mehanizem za razvoj civilne družbe, saj bo z njima pomoč EU dostopnejša, zlasti za organizacije civilne družbe, prav tako pa lahko spodbudita bolj strateški in političen pristop EU k demokratizaciji z zagotavljanjem prilagojene, prožne in pravočasne pomoči za demokratično tranzicijo v partnerskih državah; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja nove pobude, kot sta Evropska ustanova za demokracijo in mehanizem za razvoj civilne družbe, saj bo z njima pomoč EU dostopnejša, zlasti za organizacije civilne družbe, prav tako pa lahko spodbudita bolj strateški in političen pristop EU k demokratizaciji z zagotavljanjem prilagojene, prožne in pravočasne pomoči za demokratično tranzicijo v partnerskih državah;

| 64. | ugotavlja, da so dogodki arabske pomladi, čeprav naj bi po pričakovanjih prinesli demokratično preobrazbo, v veliko primerih pripeljali do slabših razmer na področju svoboščin in pravic verskih manjšin; zato odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti ter vse oblike diskriminacije in nestrpnosti na podlagi vere in prepričanja zoper vernike, odpadnike in nevernike; v skladu s svojimi prejšnjimi resolucijami še enkrat poudarja, da je svoboda misli, vesti in vere temeljna človekova pravica; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da so dogodki arabske pomladi, čeprav naj bi po pričakovanjih prinesli demokratično preobrazbo, v veliko primerih pripeljali do slabših razmer na področju svoboščin in pravic verskih manjšin; zato odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti ter vse oblike diskriminacije in nestrpnosti na podlagi vere in prepričanja zoper vernike, odpadnike in nevernike; v skladu s svojimi prejšnjimi resolucijami še enkrat poudarja, da je svoboda misli, vesti in vere temeljna človekova pravica;

| 65. | poudarja, da je arabska pomlad razkrila številne pomanjkljivosti politike EU za to regijo, vključno s položajem mladih, ki se soočajo z množično brezposelnostjo in slabimi obeti za prihodnost v svojih državah; vseeno pa pozdravlja pripravljenost za nov pristop in vztraja, da je treba izboljšati potekajoče projekte in programe izmenjave za mladino v državah arabske pomladi, zlasti tiste, ki so bili začeti v okviru Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je arabska pomlad razkrila številne pomanjkljivosti politike EU za to regijo, vključno s položajem mladih, ki se soočajo z množično brezposelnostjo in slabimi obeti za prihodnost v svojih državah; vseeno pa pozdravlja pripravljenost za nov pristop in vztraja, da je treba izboljšati potekajoče projekte in programe izmenjave za mladino v državah arabske pomladi, zlasti tiste, ki so bili začeti v okviru Unije za Sredozemlje;

| 66. | poudarja, da bi bilo treba uvesti programe izmenjave ali arabski mladini dovoliti sodelovanje v evropskih programih ter omogočiti razprave civilne družbe o vzrokih in posledicah neozaveščenosti o težavah teh družb, zlasti na ekonomskem in socialnem področju; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da bi bilo treba uvesti programe izmenjave ali arabski mladini dovoliti sodelovanje v evropskih programih ter omogočiti razprave civilne družbe o vzrokih in posledicah neozaveščenosti o težavah teh družb, zlasti na ekonomskem in socialnem področju;

| 67. | predlaga, da se uvedejo programi izmenjave oziroma da se mladini iz držav nečlanic omogoči sodelovanje v evropskih programih; |
| --- | --- |

67.

predlaga, da se uvedejo programi izmenjave oziroma da se mladini iz držav nečlanic omogoči sodelovanje v evropskih programih;

| 68. | poudarja, da so močne vezi s civilno družbo v državah arabske pomladi in državah vzhodnega partnerstva, ki jih med drugim gojijo programi izmenjave, pripravništva v institucijah EU in njenih držav članic ter štipendije na evropskih univerzah, nujne za prihodnji razvoj in utrditev demokracije v teh državah; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da so močne vezi s civilno družbo v državah arabske pomladi in državah vzhodnega partnerstva, ki jih med drugim gojijo programi izmenjave, pripravništva v institucijah EU in njenih držav članic ter štipendije na evropskih univerzah, nujne za prihodnji razvoj in utrditev demokracije v teh državah;

| 69. | opozarja, da bi bilo mogoče omenjene razprave civilne družbe izboljšati z ustanovitvijo konvencije evropsko-arabske mladine –ali evropsko-bližnjevzhodno-severnoafriške/evropsko-sredozemske konvencije mladih, s posebnim poudarkom na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da bi bilo mogoče omenjene razprave civilne družbe izboljšati z ustanovitvijo konvencije evropsko-arabske mladine –ali evropsko-bližnjevzhodno-severnoafriške/evropsko-sredozemske konvencije mladih, s posebnim poudarkom na človekovih pravicah;

| 70. | poudarja, da se pri ocenjevanju napredka na področju demokracije in človekovih pravic razmere žensk v državah arabske pomladi pogosto izkažejo za kritične in da bi moralo biti spoštovanje teh pravic bistveni element pri ukrepanju EU glede teh držav; poziva k oblikovanju evropsko-arabske medparlamentarne konvencije žensk; prav tako poudarja, da demokracija pomeni popolno udeležbo žensk v javnem življenju, kot je navedeno v mednarodnih in regionalnih instrumentih, na primer v protokolu o pravicah žensk k afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da se pri ocenjevanju napredka na področju demokracije in človekovih pravic razmere žensk v državah arabske pomladi pogosto izkažejo za kritične in da bi moralo biti spoštovanje teh pravic bistveni element pri ukrepanju EU glede teh držav; poziva k oblikovanju evropsko-arabske medparlamentarne konvencije žensk; prav tako poudarja, da demokracija pomeni popolno udeležbo žensk v javnem življenju, kot je navedeno v mednarodnih in regionalnih instrumentih, na primer v protokolu o pravicah žensk k afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev;

| 71. | poudarja bistveno vlogo nacionalnih ustanov za človekove pravice in njihovega sodelovanja v državah članicah EU in sosedskih državah; pozdravlja pobude za prenos dobrih praks, usklajevanje in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi ustanovami za človekove pravice v državah članicah EU in sosednjih državah, kot je program za sodelovanje med varuhi človekovih pravic iz držav vzhodnega partnerstva 2009–2013, ki sta ga skupaj vzpostavila poljski in francoski varuh človekovih pravic, da bi okrepili zmogljivosti uradov varuhov človekovih pravic, vladnih organov in nevladnih organizacij v državah vzhodnega partnerstva pri zaščiti pravic posameznika in oblikovanju demokratičnih držav, ki temeljijo na vladavini prava; poudarja, da se morajo ti ukrepi usklajevati v EU in da se morajo institucije EU opreti na izkušnje, pridobljene v zvezi s tem; poudarja, da je treba spodbujati ustanavljanje nacionalnih ustanov za človekove pravice v tistih državah v soseščini EU, katerih pravni sistemi takšnih organov ne predvidevajo; |
| --- | --- |

71.

poudarja bistveno vlogo nacionalnih ustanov za človekove pravice in njihovega sodelovanja v državah članicah EU in sosedskih državah; pozdravlja pobude za prenos dobrih praks, usklajevanje in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi ustanovami za človekove pravice v državah članicah EU in sosednjih državah, kot je program za sodelovanje med varuhi človekovih pravic iz držav vzhodnega partnerstva 2009–2013, ki sta ga skupaj vzpostavila poljski in francoski varuh človekovih pravic, da bi okrepili zmogljivosti uradov varuhov človekovih pravic, vladnih organov in nevladnih organizacij v državah vzhodnega partnerstva pri zaščiti pravic posameznika in oblikovanju demokratičnih držav, ki temeljijo na vladavini prava; poudarja, da se morajo ti ukrepi usklajevati v EU in da se morajo institucije EU opreti na izkušnje, pridobljene v zvezi s tem; poudarja, da je treba spodbujati ustanavljanje nacionalnih ustanov za človekove pravice v tistih državah v soseščini EU, katerih pravni sistemi takšnih organov ne predvidevajo;

| 72. | vztraja, da naj visoka predstavnica in Komisija odločno izvajata prenovljeno evropsko sosedsko politiko tako, da enakovredno uporabljata načeli „več za več“ in „manj za manj“ |
| --- | --- |

72.

vztraja, da naj visoka predstavnica in Komisija odločno izvajata prenovljeno evropsko sosedsko politiko tako, da enakovredno uporabljata načeli „več za več“ in „manj za manj“

| 73. | je prepričan, da bi morala EU v skladu s cilji te politike zmanjšati podporo državam, za katere je nedvoumno ugotovljeno, da ne dosegajo napredka pri resnični demokraciji ter korenitih institucionalnih in socialnih spremembah, vključno s pravno državo, ne da bi bila pri tem ogrožena podpora civilni družbi v teh državah; to bi moralo veljati še toliko bolj, če te države kršijo nekatera temeljna načela na tem področju, kot so svoboda izražanja, svoboda veroizpovedi in verovanja, nediskriminacija, enakost med spoloma, svoboda vesti, svoboda zbiranja in svoboda združevanja; |
| --- | --- |

73.

je prepričan, da bi morala EU v skladu s cilji te politike zmanjšati podporo državam, za katere je nedvoumno ugotovljeno, da ne dosegajo napredka pri resnični demokraciji ter korenitih institucionalnih in socialnih spremembah, vključno s pravno državo, ne da bi bila pri tem ogrožena podpora civilni družbi v teh državah; to bi moralo veljati še toliko bolj, če te države kršijo nekatera temeljna načela na tem področju, kot so svoboda izražanja, svoboda veroizpovedi in verovanja, nediskriminacija, enakost med spoloma, svoboda vesti, svoboda zbiranja in svoboda združevanja;

| 74. | je zaskrbljen, ker se podobno kot v preteklosti še vedno pretirano politično nagrajujejo dejanja partnerskih vlad, ki ničesar ne prispevajo k neposrednemu doseganju ciljev; |
| --- | --- |

74.

je zaskrbljen, ker se podobno kot v preteklosti še vedno pretirano politično nagrajujejo dejanja partnerskih vlad, ki ničesar ne prispevajo k neposrednemu doseganju ciljev;

| 75. | pozdravlja pobudo, da se uvede na človekovih pravicah temelječ pristop k razvojni politiki, ugotavlja, da mora tak pristop temeljiti na nedeljivosti človekovih pravic, in je trdno prepričan, da bi morali biti v središču ciljev sodelovanja ljudje in njihova blaginja, in ne vlade; poudarja, da je treba usklajenost politike za razvoj pri tem razumeti kot prispevek k celovitemu doseganju ciljev na področju človekovih pravic, tako da si v tem pogledu različne politike EU ne bi nasprotovale; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja pobudo, da se uvede na človekovih pravicah temelječ pristop k razvojni politiki, ugotavlja, da mora tak pristop temeljiti na nedeljivosti človekovih pravic, in je trdno prepričan, da bi morali biti v središču ciljev sodelovanja ljudje in njihova blaginja, in ne vlade; poudarja, da je treba usklajenost politike za razvoj pri tem razumeti kot prispevek k celovitemu doseganju ciljev na področju človekovih pravic, tako da si v tem pogledu različne politike EU ne bi nasprotovale;

| 76. | pozdravlja novi evropski program za prostovoljce EU Aid Volunteers, ki bo v letih 2014–2020 približno 10  000 Evropejcem omogočil sodelovanje v humanitarnih dejavnostih po vsem svetu, kjer je pomoč nujno potrebna, ter izkazovanje evropske solidarnosti s praktično pomočjo skupnostim, ki so jih doletele naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja novi evropski program za prostovoljce EU Aid Volunteers, ki bo v letih 2014–2020 približno 10  000 Evropejcem omogočil sodelovanje v humanitarnih dejavnostih po vsem svetu, kjer je pomoč nujno potrebna, ter izkazovanje evropske solidarnosti s praktično pomočjo skupnostim, ki so jih doletele naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek;

Skupna medinstitucionalna odgovornost

| 77. | zavzema stališče, da sta strateški okvir in akcijski načrt posebej pomembna, saj predstavljata skupno obveznost, ki jo podpirajo visoka predstavnica, Svet, Komisija in države članice; pozdravlja priznanje vodilne vloge Parlamenta pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije; pričakuje, da bo Parlament primerno vključen v izvajanje akcijskega načrta, med drugim z izmenjavami v delovni skupini za človekove pravice, v kateri bodo združili moči Evropska služba za zunanje delovanje, ustrezne službe Sveta in Komisije, posebni predstavnik EU za človekove pravice ter Odbor za zunanje zadeve in Pododbor za človekove pravice Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

77.

zavzema stališče, da sta strateški okvir in akcijski načrt posebej pomembna, saj predstavljata skupno obveznost, ki jo podpirajo visoka predstavnica, Svet, Komisija in države članice; pozdravlja priznanje vodilne vloge Parlamenta pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije; pričakuje, da bo Parlament primerno vključen v izvajanje akcijskega načrta, med drugim z izmenjavami v delovni skupini za človekove pravice, v kateri bodo združili moči Evropska služba za zunanje delovanje, ustrezne službe Sveta in Komisije, posebni predstavnik EU za človekove pravice ter Odbor za zunanje zadeve in Pododbor za človekove pravice Evropskega parlamenta;

| 78. | predlaga, naj Parlament razvije bolj dinamične odnose z delegacijami EU, ki bodo temeljili na rednih stikih in izmenjavi informacij v obliki poročil o napredku, v katerih se bo zrcalila „agenda za spremembe“ na področju človekovih pravic in demokracije ter cilji in mejniki, določeni v akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

78.

predlaga, naj Parlament razvije bolj dinamične odnose z delegacijami EU, ki bodo temeljili na rednih stikih in izmenjavi informacij v obliki poročil o napredku, v katerih se bo zrcalila „agenda za spremembe“ na področju človekovih pravic in demokracije ter cilji in mejniki, določeni v akcijskem načrtu;

| 79. | se zavezuje, da bo ob podpori nedavno ustanovljenega oddelka za človekove pravice zagotovil bolj sistematično nadaljnje spremljanje svojih resolucij o človekovih pravicah in posameznih primerih človekovih pravic, in sicer z oblikovanjem mehanizma nadaljnjega ukrepanja, in predlaga okrepljeno sodelovanje med Pododborom za človekove pravice, Odborom za proračun, Odborom za proračunski nadzor in drugimi ustreznimi odbori EP ter Računskim sodiščem, da bi tako zagotovili, da bo Unija ustrezno finančno podprla cilje strateškega pregleda; |
| --- | --- |

79.

se zavezuje, da bo ob podpori nedavno ustanovljenega oddelka za človekove pravice zagotovil bolj sistematično nadaljnje spremljanje svojih resolucij o človekovih pravicah in posameznih primerih človekovih pravic, in sicer z oblikovanjem mehanizma nadaljnjega ukrepanja, in predlaga okrepljeno sodelovanje med Pododborom za človekove pravice, Odborom za proračun, Odborom za proračunski nadzor in drugimi ustreznimi odbori EP ter Računskim sodiščem, da bi tako zagotovili, da bo Unija ustrezno finančno podprla cilje strateškega pregleda;

| 80. | predlaga, naj Parlament izboljša lastne postopke v povezavi z vprašanji človekovih pravic in okrepi prizadevanja za učinkovito vključevanje človekovih pravic v svoje strukture in procese, vključno z revizijo smernic za medparlamentarne delegacije EP za spodbujanje človekovih pravic in demokracije, da bodo človekove pravice in demokracija v središču vseh parlamentarnih ukrepov in politik; |
| --- | --- |

80.

predlaga, naj Parlament izboljša lastne postopke v povezavi z vprašanji človekovih pravic in okrepi prizadevanja za učinkovito vključevanje človekovih pravic v svoje strukture in procese, vključno z revizijo smernic za medparlamentarne delegacije EP za spodbujanje človekovih pravic in demokracije, da bodo človekove pravice in demokracija v središču vseh parlamentarnih ukrepov in politik;

| 81. | je mnenja, da bi morala vsaka stalna delegacija in vsak ustrezni odbor Parlamenta imeti člana, izbranega med predsednikom in podpredsedniki, čigar posebna naloga bi bila spremljati dokumentacijo o človekovih pravicah v ustrezni regiji ali državi, in da bi imenovana oseba o tem morala redno poročati Pododboru za človekove pravice Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

81.

je mnenja, da bi morala vsaka stalna delegacija in vsak ustrezni odbor Parlamenta imeti člana, izbranega med predsednikom in podpredsedniki, čigar posebna naloga bi bila spremljati dokumentacijo o človekovih pravicah v ustrezni regiji ali državi, in da bi imenovana oseba o tem morala redno poročati Pododboru za človekove pravice Evropskega parlamenta;

| 82. | priporoča, da bi morala imeti vsaka delegacija EP, ki odhaja na misijo v državo, kjer je stanje človekovih pravic skrb zbujajoče, člane, katerih posebna naloga bi bila obravnavati vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami v zadevni regiji ali državi in ki bi morali o tem poročati Pododboru za človekove pravice Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

82.

priporoča, da bi morala imeti vsaka delegacija EP, ki odhaja na misijo v državo, kjer je stanje človekovih pravic skrb zbujajoče, člane, katerih posebna naloga bi bila obravnavati vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami v zadevni regiji ali državi in ki bi morali o tem poročati Pododboru za človekove pravice Evropskega parlamenta;

| 83. | poziva k boljšemu sodelovanju s parlamenti držav članic pri vprašanjih o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

83.

poziva k boljšemu sodelovanju s parlamenti držav članic pri vprašanjih o človekovih pravicah;

| 84. | poudarja, da je treba izboljšati model plenarnih razprav o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države, da bi omogočili pogostejše razprave s širšo udeležbo poslancev, strukturirane posvete s civilno družbo med pripravami, večjo odzivnost na kršitve človekovih pravic in druge nepredvidene dogodke na terenu, prav tako pa opozarja, da je treba izboljšati nadaljnje spremljanje preteklih razprav in resolucij; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je treba izboljšati model plenarnih razprav o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države, da bi omogočili pogostejše razprave s širšo udeležbo poslancev, strukturirane posvete s civilno družbo med pripravami, večjo odzivnost na kršitve človekovih pravic in druge nepredvidene dogodke na terenu, prav tako pa opozarja, da je treba izboljšati nadaljnje spremljanje preteklih razprav in resolucij;

| 85. | poudarja, da morajo Evropski parlament in druge institucije EU bolje uporabiti potencial mreže nagrade Saharova; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da morajo Evropski parlament in druge institucije EU bolje uporabiti potencial mreže nagrade Saharova;

| 86. | priporoča, naj Parlament v sodelovanju s parlamenti držav članic organizira letni dogodek o zagovornikih človekovih pravic, s sodelovanjem zagovornikov z vsega sveta, kar bi Parlamentu vsako leto ponudilo priložnost, da izreče svojo podporo tem zagovornikom in jim pomaga pri opozarjanju in uveljavljanju njihovih pravic v lastnih državah; |
| --- | --- |

86.

priporoča, naj Parlament v sodelovanju s parlamenti držav članic organizira letni dogodek o zagovornikih človekovih pravic, s sodelovanjem zagovornikov z vsega sveta, kar bi Parlamentu vsako leto ponudilo priložnost, da izreče svojo podporo tem zagovornikom in jim pomaga pri opozarjanju in uveljavljanju njihovih pravic v lastnih državah;

| 87. | poziva h konkretni uporabi člena 36 Pogodbe o EU, da bi zagotovili ustrezno upoštevanje mnenj Parlamenta, kadar gre za nadaljnje spremljanje resolucij, in pri tem predlaga okrepljen dialog; |
| --- | --- |

87.

poziva h konkretni uporabi člena 36 Pogodbe o EU, da bi zagotovili ustrezno upoštevanje mnenj Parlamenta, kadar gre za nadaljnje spremljanje resolucij, in pri tem predlaga okrepljen dialog;

o

o o

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

88.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(2)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0018.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0250.

(6)  Dokument Sveta 17944/2011.

(7)  Dokument Sveta 18764/2011.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0113.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/123

---

P7_TA(2012)0505

Novi sporazum med EU in Rusijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede novega sporazuma med EU in Rusijo (2011/2050(INI))

(2015/C 434/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni ter Rusko federacijo na drugi strani, ki je začel veljati dne 1. decembra 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni ter Rusko federacijo na drugi strani, ki je začel veljati dne 1. decembra 1997,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2012 o trgovinskih odnosih med EU in Rusijo po njenem pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2012 o trgovinskih odnosih med EU in Rusijo po njenem pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji (1),

| — | ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu EU-Rusija, ki so se začela leta 2008, ter partnerstva za modernizacijo, ki se je začelo leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu EU-Rusija, ki so se začela leta 2008, ter partnerstva za modernizacijo, ki se je začelo leta 2010,

| — | ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu dne 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu dne 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori),

| — | ob upoštevanju posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 23. oktobra 2012 s priporočilom Svetu o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 23. oktobra 2012 s priporočilom Svetu o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (2);

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o odnosih med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o odnosih med EU in Rusijo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (3),

| — | ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0338/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0338/2012),

| A. | ker bi morala biti Rusija kot pomembna partnerica vključena v razvijajočo se skupno zunanjo in varnostno politiko EU, če bo upoštevala in spoštovala temeljne vrednote, na katerih temelji Unija, vključno z demokracijo, pravno državo, univerzalnostjo in nedeljivostjo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanjem človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; ker je Rusija država s kulturnimi koreninami v Evropi, pomemben globalni in regionalni akter ter članica Varnostnega sveta Združenih narodov, skupin G-8 in G-20, Sveta Evrope in OVSE, kot članica teh organizacij pa tudi dolžna izpolnjevati obveznosti, zlasti v zvezi s poročilom Sveta Evrope o spremljanju iz oktobra 2012; |
| --- | --- |

A.

ker bi morala biti Rusija kot pomembna partnerica vključena v razvijajočo se skupno zunanjo in varnostno politiko EU, če bo upoštevala in spoštovala temeljne vrednote, na katerih temelji Unija, vključno z demokracijo, pravno državo, univerzalnostjo in nedeljivostjo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanjem človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; ker je Rusija država s kulturnimi koreninami v Evropi, pomemben globalni in regionalni akter ter članica Varnostnega sveta Združenih narodov, skupin G-8 in G-20, Sveta Evrope in OVSE, kot članica teh organizacij pa tudi dolžna izpolnjevati obveznosti, zlasti v zvezi s poročilom Sveta Evrope o spremljanju iz oktobra 2012;

| B. | ker si Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov deli odgovornost z drugimi članicami za ohranjanje svetovne stabilnosti; ker je mogoče številne izzive na mednarodni ravni obravnavati zgolj z usklajenim pristopom, ki vključuje Rusijo; |
| --- | --- |

B.

ker si Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov deli odgovornost z drugimi članicami za ohranjanje svetovne stabilnosti; ker je mogoče številne izzive na mednarodni ravni obravnavati zgolj z usklajenim pristopom, ki vključuje Rusijo;

| C. | ker se gospodarska soodvisnost med EU in Rusijo stalno povečuje in ker je treba okrepljeno sodelovanje in dobre sosedske odnose med EU in Rusijo obravnavati kot bistvene za stabilnost, varnost in blaginjo obeh strani; |
| --- | --- |

C.

ker se gospodarska soodvisnost med EU in Rusijo stalno povečuje in ker je treba okrepljeno sodelovanje in dobre sosedske odnose med EU in Rusijo obravnavati kot bistvene za stabilnost, varnost in blaginjo obeh strani;

| D. | ker Rusija pod predsedstvom Vladimirja Putina kaže zgolj selektivni interes za razvoj skupnih politik, ne pa tudi resnega namena za razvoj pristnega in daljnosežnega strateškega partnerstva za izvajanje mednarodnega prava in preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

D.

ker Rusija pod predsedstvom Vladimirja Putina kaže zgolj selektivni interes za razvoj skupnih politik, ne pa tudi resnega namena za razvoj pristnega in daljnosežnega strateškega partnerstva za izvajanje mednarodnega prava in preprečevanje konfliktov;

| E. | ker sta od leta 1994, ko je bil podpisan sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju (SPS), tako EU kot Rusija doživeli korenite politične, institucionalne, družbene in gospodarske spremembe; |
| --- | --- |

E.

ker sta od leta 1994, ko je bil podpisan sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju (SPS), tako EU kot Rusija doživeli korenite politične, institucionalne, družbene in gospodarske spremembe;

| F. | ker je pristop Rusije k STO dne 22. avgusta 2012 pomenil velik korak, ki bi lahko pripomogel k pospešitvi modernizacije ruskega gospodarstva in istočasno deloval kot dobra spodbuda za Rusijo, da bi upoštevala mednarodna pravila in standarde v zvezi s trgovino, h katerim se je zavezala; |
| --- | --- |

F.

ker je pristop Rusije k STO dne 22. avgusta 2012 pomenil velik korak, ki bi lahko pripomogel k pospešitvi modernizacije ruskega gospodarstva in istočasno deloval kot dobra spodbuda za Rusijo, da bi upoštevala mednarodna pravila in standarde v zvezi s trgovino, h katerim se je zavezala;

| G. | ker je treba te spremembe, vključno z novimi cilji in priložnostmi, povezanimi z odnosom med EU in Rusijo, obravnavati tako na bilateralni kot multilateralni ravni; ker bi lahko ambiciozen, celovit in pravno zavezujoč nov sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki bi pokrival najpomembnejša področja sodelovanja in bil osnovan na skupnih vrednotah demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države, kljub pomanjkanju navdušenja na ruski strani zagotovil temelj za resnično strateško partnerstvo; ker je treba zlasti poudariti potrebo po vzpostavitvi resničnega partnerstva med družbama EU in Rusije; |
| --- | --- |

G.

ker je treba te spremembe, vključno z novimi cilji in priložnostmi, povezanimi z odnosom med EU in Rusijo, obravnavati tako na bilateralni kot multilateralni ravni; ker bi lahko ambiciozen, celovit in pravno zavezujoč nov sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki bi pokrival najpomembnejša področja sodelovanja in bil osnovan na skupnih vrednotah demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države, kljub pomanjkanju navdušenja na ruski strani zagotovil temelj za resnično strateško partnerstvo; ker je treba zlasti poudariti potrebo po vzpostavitvi resničnega partnerstva med družbama EU in Rusije;

| H. | ker je Evropska unija še naprej zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov z Rusijo ter načelom, zapisanim v partnerstvu za modernizacijo, ki temeljijo na skupnih interesih in globoki zavezanosti splošnim vrednotam, demokratičnim načelom, spoštovanju temeljnih človekovih pravic ter pravni državi; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija še naprej zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov z Rusijo ter načelom, zapisanim v partnerstvu za modernizacijo, ki temeljijo na skupnih interesih in globoki zavezanosti splošnim vrednotam, demokratičnim načelom, spoštovanju temeljnih človekovih pravic ter pravni državi;

| I. | ker je obsodba članic ruske pankovske skupine Pussy Riot na dveletno zaporno kazen zaradi protestnega nastopa proti predsedniku Vladimirju Putinu v moskovski pravoslavni stolnici nesorazmerna, zbuja resne pomisleke o tem, kako ruski pravni sistem obravnava svoje državljane, in deluje tako, da ustrahuje rusko civilno družbo; |
| --- | --- |

I.

ker je obsodba članic ruske pankovske skupine Pussy Riot na dveletno zaporno kazen zaradi protestnega nastopa proti predsedniku Vladimirju Putinu v moskovski pravoslavni stolnici nesorazmerna, zbuja resne pomisleke o tem, kako ruski pravni sistem obravnava svoje državljane, in deluje tako, da ustrahuje rusko civilno družbo;

| J. | ker bi bilo treba v okviru tekočih pogajanj oceniti sedanje stanje odnosov med EU in Rusijo, pri tem pa upoštevati obstoječe dvostranske spore med Rusijo in državami članicami EU; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba v okviru tekočih pogajanj oceniti sedanje stanje odnosov med EU in Rusijo, pri tem pa upoštevati obstoječe dvostranske spore med Rusijo in državami članicami EU;

| K. | ker na odnose med EU in Rusijo še vedno negativno vpliva dejstvo, da Rusija ni v celoti sprejela demokratičnih vrednot in okrepila pravne države; |
| --- | --- |

K.

ker na odnose med EU in Rusijo še vedno negativno vpliva dejstvo, da Rusija ni v celoti sprejela demokratičnih vrednot in okrepila pravne države;

| L. | ker imajo stalno ustrahovanje, nadlegovanje in aretacije predstavnikov opozicije in nevladnih organizacij, nedavno sprejetje zakonov o financiranju nevladnih organizacij in pravice do zbiranja, zakona o obrekovanju in zakona o internetnih omejitvah ter vse večji pritisk, ki se izvaja na svobodne in neodvisne medije ter na manjšine na področjih spolne usmeritve in vere, za posledico nadaljnje slabšanje razmer na področju človekovih pravic in demokratičnih načel v Rusiji; |
| --- | --- |

L.

ker imajo stalno ustrahovanje, nadlegovanje in aretacije predstavnikov opozicije in nevladnih organizacij, nedavno sprejetje zakonov o financiranju nevladnih organizacij in pravice do zbiranja, zakona o obrekovanju in zakona o internetnih omejitvah ter vse večji pritisk, ki se izvaja na svobodne in neodvisne medije ter na manjšine na področjih spolne usmeritve in vere, za posledico nadaljnje slabšanje razmer na področju človekovih pravic in demokratičnih načel v Rusiji;

| M. | ker je Odbor Združenih narodov za človekove pravice pred kratkim obsodil zakone, ki veljajo v nekaterih regijah Ruske federacije in ki prepovedujejo „homoseksualno propagando“, ker naj bi kršila Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

M.

ker je Odbor Združenih narodov za človekove pravice pred kratkim obsodil zakone, ki veljajo v nekaterih regijah Ruske federacije in ki prepovedujejo „homoseksualno propagando“, ker naj bi kršila Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah;

| N. | ker mora sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju ostati veljaven in biti učinkovit, dokler novi ni sklenjen in ne začne veljati; |
| --- | --- |

N.

ker mora sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju ostati veljaven in biti učinkovit, dokler novi ni sklenjen in ne začne veljati;

| O. | ker so bile 14. oktobra 2012 v vsej Rusiji lokalne in regionalne volitve; |
| --- | --- |

O.

ker so bile 14. oktobra 2012 v vsej Rusiji lokalne in regionalne volitve;

| P. | ker je navedene nove ali spremenjene zakone sprejela državna duma, najnovejše volitve vanjo pa niso bile niti svobodne niti poštene, kar menita tako OVSE kot Evropski parlament; |
| --- | --- |

P.

ker je navedene nove ali spremenjene zakone sprejela državna duma, najnovejše volitve vanjo pa niso bile niti svobodne niti poštene, kar menita tako OVSE kot Evropski parlament;

| Q. | ker so nekateri postopki, ki se uporabljajo zoper opozicijo, kot je odvzem poslanskega mandata nekdanjemu poslancu dume in članu opozicijske stranke Pravična Rusija Genadiju Gudkovu mogoče razumeti kot primere selektivne uporabe prava in vmešavanje v legitimno politično dejavnost; |
| --- | --- |

Q.

ker so nekateri postopki, ki se uporabljajo zoper opozicijo, kot je odvzem poslanskega mandata nekdanjemu poslancu dume in članu opozicijske stranke Pravična Rusija Genadiju Gudkovu mogoče razumeti kot primere selektivne uporabe prava in vmešavanje v legitimno politično dejavnost;

| 1. | v okviru tekočih pogajanj o novem sporazumu naslavlja naslednja priporočila na Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje:


  Potek pogajanj








  (a) | naj zagotovijo da bo novi sporazum vzpostavil celovit, v prihodnost usmerjen in pravno zavezujoč okvir za nadaljnji razvoj odnosov z Rusijo v prihodnjih letih, pri tem pa upoštevajo potrebo po prizadevanjih za pospeševanje sodelovanja na vseh področjih, na katerih utegnejo interesi EU in Rusije sovpadati, hkrati pa spodbujajo evropske interese in vrednote na področjih, kjer se interesi razhajajo, pa tudi potrebo po podpiranju demokratizacije in modernizacije države; naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo zagotovili, da se bodo pogajanja z Rusijo nadaljevala z nespremenjeno hitrostjo, hkrati pa izrazijo pomisleke, ki jih ima EU zaradi pomanjkljivega napredka pri pogajanjih, ki v tej fazi niso prinesla pričakovanih rezultatov; opozarja, da je lahko strateško partnerstvo deluje samo, če se obe strani strinjata, da bosta sledili splošnim demokratičnim načelom; poudarja, da mora biti odnos med EU in Rusijo vzajemen; |
| --- | --- | --- |

1.

v okviru tekočih pogajanj o novem sporazumu naslavlja naslednja priporočila na Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje:

Potek pogajanj

(a)

naj zagotovijo da bo novi sporazum vzpostavil celovit, v prihodnost usmerjen in pravno zavezujoč okvir za nadaljnji razvoj odnosov z Rusijo v prihodnjih letih, pri tem pa upoštevajo potrebo po prizadevanjih za pospeševanje sodelovanja na vseh področjih, na katerih utegnejo interesi EU in Rusije sovpadati, hkrati pa spodbujajo evropske interese in vrednote na področjih, kjer se interesi razhajajo, pa tudi potrebo po podpiranju demokratizacije in modernizacije države; naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo zagotovili, da se bodo pogajanja z Rusijo nadaljevala z nespremenjeno hitrostjo, hkrati pa izrazijo pomisleke, ki jih ima EU zaradi pomanjkljivega napredka pri pogajanjih, ki v tej fazi niso prinesla pričakovanih rezultatov; opozarja, da je lahko strateško partnerstvo deluje samo, če se obe strani strinjata, da bosta sledili splošnim demokratičnim načelom; poudarja, da mora biti odnos med EU in Rusijo vzajemen;

| (b) | naj si dejavno prizadevajo za zaključek pogajanj za sporazum, ki bo koristil obema stranema in bo v skladu z njunim vse tesnejšim in vse bolj poglobljenim sodelovanjem; naj zagotovijo, da bodo pogajanja vzpostavila vzajemno zaupanje in se osredotočila na oprijemljive rezultate in politično vsebino; |
| --- | --- |

(b)

naj si dejavno prizadevajo za zaključek pogajanj za sporazum, ki bo koristil obema stranema in bo v skladu z njunim vse tesnejšim in vse bolj poglobljenim sodelovanjem; naj zagotovijo, da bodo pogajanja vzpostavila vzajemno zaupanje in se osredotočila na oprijemljive rezultate in politično vsebino;

| (c) | naj dosežejo soglasje med državami članicami EU o ciljih in izvedbi pogajanj za nov sporazum z Rusijo, tako da bo EU nastopila enotno in odločno; naj poudarijo, kako pomembno je, da se Unija pogaja kot enoten organ, in zagovarjajo boljše spodbujanje in varstvo interesov držav članic v odnosu do Rusije in obratno na ravni Unije; |
| --- | --- |

(c)

naj dosežejo soglasje med državami članicami EU o ciljih in izvedbi pogajanj za nov sporazum z Rusijo, tako da bo EU nastopila enotno in odločno; naj poudarijo, kako pomembno je, da se Unija pogaja kot enoten organ, in zagovarjajo boljše spodbujanje in varstvo interesov držav članic v odnosu do Rusije in obratno na ravni Unije;

| (d) | naj bodo zelo pozorni na zahteve, ki jih namerava postaviti EU v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države, pri čemer naj to spoštovanje obravnavajo kot osnovni pogoj za sklenitev sporazuma med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

(d)

naj bodo zelo pozorni na zahteve, ki jih namerava postaviti EU v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države, pri čemer naj to spoštovanje obravnavajo kot osnovni pogoj za sklenitev sporazuma med EU in Rusijo;

| (e) | naj poudarijo, da bo novi sporazum logičen in potreben korak v odnosih med EU in Rusijo v skladu z veljavnim SPS in pristopom Rusije k STO; |
| --- | --- |

(e)

naj poudarijo, da bo novi sporazum logičen in potreben korak v odnosih med EU in Rusijo v skladu z veljavnim SPS in pristopom Rusije k STO;

| (f) | naj ob upoštevanju navedenega vztrajajo, da se mora EU pogajati o tem sporazumu izključno z Rusijo in ne s carinsko unijo, katere članica je Rusija; |
| --- | --- |

(f)

naj ob upoštevanju navedenega vztrajajo, da se mora EU pogajati o tem sporazumu izključno z Rusijo in ne s carinsko unijo, katere članica je Rusija;

| (g) | naj znova poudarijo, da je gospodarska in politična modernizacija Rusije skupni interes obeh strani in da si EU prizadeva za pospešitev procesa, ki se je začel s partnerstvom za modernizacijo; naj poudarijo, da ruske politike za modernizacijo ne morejo biti omejene na gospodarstvo in jih mora spremljati celovita politična reforma z glavnim poudarkom na zagotavljanju pravne države in boju proti korupciji; |
| --- | --- |

(g)

naj znova poudarijo, da je gospodarska in politična modernizacija Rusije skupni interes obeh strani in da si EU prizadeva za pospešitev procesa, ki se je začel s partnerstvom za modernizacijo; naj poudarijo, da ruske politike za modernizacijo ne morejo biti omejene na gospodarstvo in jih mora spremljati celovita politična reforma z glavnim poudarkom na zagotavljanju pravne države in boju proti korupciji;

| (h) | naj bodo dejavni pri usklajevanju različnih dvostranskih partnerstev za modernizacijo, ki jih imajo države članice EU z Rusko federacijo, in tako zagotovijo usklajeno in učinkovitejšo politiko EU; |
| --- | --- |

(h)

naj bodo dejavni pri usklajevanju različnih dvostranskih partnerstev za modernizacijo, ki jih imajo države članice EU z Rusko federacijo, in tako zagotovijo usklajeno in učinkovitejšo politiko EU;

Politični dialog in sodelovanje

| (i) | naj pozorno spremljajo notranji razvoj Rusije, sodelujejo z vsemi pomembnimi političnimi akterji ter podprejo vzpostavljanje institucij v Rusiji in načela demokracije, človekovih pravic in pravne države; pri tem naj dejavno podpirajo vse socialne pobude, katerih namen je oblikovati civilno družbo, ki temelji na demokratičnih načelih in pravni državi, pri čemer naj posebno pozornost posvetijo uporabi interneta v te namene; |
| --- | --- |

(i)

naj pozorno spremljajo notranji razvoj Rusije, sodelujejo z vsemi pomembnimi političnimi akterji ter podprejo vzpostavljanje institucij v Rusiji in načela demokracije, človekovih pravic in pravne države; pri tem naj dejavno podpirajo vse socialne pobude, katerih namen je oblikovati civilno družbo, ki temelji na demokratičnih načelih in pravni državi, pri čemer naj posebno pozornost posvetijo uporabi interneta v te namene;

| (j) | naj poudarijo, da je za Rusijo pomembno zagotoviti delovanje neodvisnega in nepristranskega sodnega sistema in okrepiti boj proti korupciji; |
| --- | --- |

(j)

naj poudarijo, da je za Rusijo pomembno zagotoviti delovanje neodvisnega in nepristranskega sodnega sistema in okrepiti boj proti korupciji;

| (k) | naj pozovejo Rusijo k spoštovanju obveznosti o zagotovitvi svobodnih in poštenih volitev, s čimer bi zagotovila legitimnost političnega sistema; |
| --- | --- |

(k)

naj pozovejo Rusijo k spoštovanju obveznosti o zagotovitvi svobodnih in poštenih volitev, s čimer bi zagotovila legitimnost političnega sistema;

| (l) | naj poudarijo pomen doslednega izpolnjevanja mednarodnih pravnih obveznosti ter temeljnih načel človekovih pravic Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) s strani Rusije, ki je tudi njuna podpisnica; naj opozorijo, da so politični pluralizem, svoboda medijev, pravna država, neodvisnost in nepristranskost sodstva, svoboda govora in združevanja, tudi na internetu, učinkoviti in neodvisni sindikati ter nediskriminacija osnovni pogoji za nadaljnji razvoj in modernizacijo Rusije, pa tudi za vzpostavitev trajnostnega strateškega sodelovanja med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

(l)

naj poudarijo pomen doslednega izpolnjevanja mednarodnih pravnih obveznosti ter temeljnih načel človekovih pravic Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) s strani Rusije, ki je tudi njuna podpisnica; naj opozorijo, da so politični pluralizem, svoboda medijev, pravna država, neodvisnost in nepristranskost sodstva, svoboda govora in združevanja, tudi na internetu, učinkoviti in neodvisni sindikati ter nediskriminacija osnovni pogoji za nadaljnji razvoj in modernizacijo Rusije, pa tudi za vzpostavitev trajnostnega strateškega sodelovanja med EU in Rusijo;

| (m) | naj poudarijo, da mora Rusija kot stalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov resno jemati svojo odgovornost za mednarodni mir, stabilnost in varnost; |
| --- | --- |

(m)

naj poudarijo, da mora Rusija kot stalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov resno jemati svojo odgovornost za mednarodni mir, stabilnost in varnost;

| (n) | naj izrazijo zaskrbljenost zaradi poslabšanja razmer za razvoj civilne družbe v Rusiji, zlasti kar zadeva nedavno sprejetje zakonov o demonstracijah, nevladnih organizacijah, obrekovanju in pravni ureditvi interneta, ki vsebujejo nejasne določbe in bi lahko imeli za posledico samovoljno izvrševanje, in zaradi vrste predlogov sprememb k zakonu o veleizdaji in vohunjenju, ki jih je sprejela duma in ki v kazenski zakonik uvajajo nove določbe, ki bi se lahko potencialno uporabljale zoper zagovornike človekovih pravic; naj opozorijo ruske oblasti, da mora sodobna in uspešna družba priznati in varovati pravice posameznikov in kolektivne pravice vseh svojih državljanov; v zvezi s tem pozovejo ruske organe oblasti, naj pravočasno ukrepajo, da bodo navedeno zakonodajo uskladili z mednarodnimi standardi, ter to vprašanje obravnavajo med pogajanji; |
| --- | --- |

(n)

naj izrazijo zaskrbljenost zaradi poslabšanja razmer za razvoj civilne družbe v Rusiji, zlasti kar zadeva nedavno sprejetje zakonov o demonstracijah, nevladnih organizacijah, obrekovanju in pravni ureditvi interneta, ki vsebujejo nejasne določbe in bi lahko imeli za posledico samovoljno izvrševanje, in zaradi vrste predlogov sprememb k zakonu o veleizdaji in vohunjenju, ki jih je sprejela duma in ki v kazenski zakonik uvajajo nove določbe, ki bi se lahko potencialno uporabljale zoper zagovornike človekovih pravic; naj opozorijo ruske oblasti, da mora sodobna in uspešna družba priznati in varovati pravice posameznikov in kolektivne pravice vseh svojih državljanov; v zvezi s tem pozovejo ruske organe oblasti, naj pravočasno ukrepajo, da bodo navedeno zakonodajo uskladili z mednarodnimi standardi, ter to vprašanje obravnavajo med pogajanji;

| (o) | naj vztraja, da se okrepi dialog o človekovih pravicah med EU in Rusijo, da bo postal učinkovito in k rezultatom usmerjeno orodje za izboljšanje stanja glede človekovih pravic v Rusiji; naj posebej pozovejo ruske oblasti, da neupravičeno ne omejujejo mirnega združevanja, zagotovijo zaščito zagovornikom človekovih pravic, odpravijo prakso nekaznovanja za pretekle zlorabe in umore aktivistov, ustvarijo okolje, v katerem bodo organizacije civilne družbe lahko delovale brez nepotrebnih omejitev, strahu pred nadlegovanjem ali ustrahovanjem, in zagotovijo dosledno upoštevanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; spodbuja obe strani, naj zagotovita več preglednosti in odprtosti pogajanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo, med drugim prek sodelovanja predstavnikov vseh pomembnih ruskih ministrstev pri pripravi srečanj z ruskimi in mednarodnimi nevladnimi organizacijami ter posvetovanjih; |
| --- | --- |

(o)

naj vztraja, da se okrepi dialog o človekovih pravicah med EU in Rusijo, da bo postal učinkovito in k rezultatom usmerjeno orodje za izboljšanje stanja glede človekovih pravic v Rusiji; naj posebej pozovejo ruske oblasti, da neupravičeno ne omejujejo mirnega združevanja, zagotovijo zaščito zagovornikom človekovih pravic, odpravijo prakso nekaznovanja za pretekle zlorabe in umore aktivistov, ustvarijo okolje, v katerem bodo organizacije civilne družbe lahko delovale brez nepotrebnih omejitev, strahu pred nadlegovanjem ali ustrahovanjem, in zagotovijo dosledno upoštevanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; spodbuja obe strani, naj zagotovita več preglednosti in odprtosti pogajanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo, med drugim prek sodelovanja predstavnikov vseh pomembnih ruskih ministrstev pri pripravi srečanj z ruskimi in mednarodnimi nevladnimi organizacijami ter posvetovanjih;

| (p) | naj odločno ponovno potrdijo, da so večkratni poskusi nespoštovanja človekovih pravic, zlasti svobode izražanja in zbiranja, glede spolne usmerjenosti in spolne identitete na regionalni in zvezni ravni, v nasprotju z ruskimi obvezami iz ustave, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva dumo, naj v skladu z razsodbo Odbora Združenih narodov za človekove pravice v zadevi Fedotova proti Rusiji ne sprejme prepovedi „homoseksualne propagande“ na zvezni ravni; |
| --- | --- |

(p)

naj odločno ponovno potrdijo, da so večkratni poskusi nespoštovanja človekovih pravic, zlasti svobode izražanja in zbiranja, glede spolne usmerjenosti in spolne identitete na regionalni in zvezni ravni, v nasprotju z ruskimi obvezami iz ustave, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva dumo, naj v skladu z razsodbo Odbora Združenih narodov za človekove pravice v zadevi Fedotova proti Rusiji ne sprejme prepovedi „homoseksualne propagande“ na zvezni ravni;

| (q) | naj poudarja, da morajo ruski organi prekiniti nekaznovanost v državi, pa tudi politično motivirano preganjanje, aretacije in pridržanja, ter izpostavi, da je treba odpraviti uporabo represivnih ukrepov zoper politično opozicijo; naj poskrbi, da se v celoti razčistijo primeri številnih kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo, vključno z aretacijo Mihaila Hodorkovskega in smrtjo Sergeja Magnickega, Aleksandra Litvinenka, Ane Politkovske, Natalije Estemirove in drugih, ki jih je treba še nepristransko in neodvisno raziskati; |
| --- | --- |

(q)

naj poudarja, da morajo ruski organi prekiniti nekaznovanost v državi, pa tudi politično motivirano preganjanje, aretacije in pridržanja, ter izpostavi, da je treba odpraviti uporabo represivnih ukrepov zoper politično opozicijo; naj poskrbi, da se v celoti razčistijo primeri številnih kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo, vključno z aretacijo Mihaila Hodorkovskega in smrtjo Sergeja Magnickega, Aleksandra Litvinenka, Ane Politkovske, Natalije Estemirove in drugih, ki jih je treba še nepristransko in neodvisno raziskati;

| (r) | naj podprejo stališče parlamentarne skupščine Sveta Evrope glede politično motivirane obsodbe članic skupine Pussy Riot, in naj pozovejo k njihovi takojšnji izpustitvi; |
| --- | --- |

(r)

naj podprejo stališče parlamentarne skupščine Sveta Evrope glede politično motivirane obsodbe članic skupine Pussy Riot, in naj pozovejo k njihovi takojšnji izpustitvi;

| (s) | naj pozove Rusijo, naj ne uporablja koncepta „tradicionalnih vrednot“, da bi upravičila diskriminacijo manjšin, utišala nestrinjanje ali kršila človekove pravice ljudstva; |
| --- | --- |

(s)

naj pozove Rusijo, naj ne uporablja koncepta „tradicionalnih vrednot“, da bi upravičila diskriminacijo manjšin, utišala nestrinjanje ali kršila človekove pravice ljudstva;

| (t) | naj v novi in celovit sporazum o partnerstvu in sodelovanju vključijo klavzule in merila uspešnosti v zvezi z varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic iz ustave Rusije, pri čemer naj se v največji možni meri oprejo na okvire Sveta Evrope in OVSE, h katerim se je zavezala Rusija, z jasnim mehanizmom prekinitve v primeru hudih kršitev ali neupoštevanja; |
| --- | --- |

(t)

naj v novi in celovit sporazum o partnerstvu in sodelovanju vključijo klavzule in merila uspešnosti v zvezi z varovanjem in spodbujanjem človekovih pravic iz ustave Rusije, pri čemer naj se v največji možni meri oprejo na okvire Sveta Evrope in OVSE, h katerim se je zavezala Rusija, z jasnim mehanizmom prekinitve v primeru hudih kršitev ali neupoštevanja;

| (u) | naj poudarijo, da bi rusko družbo kot celoto in strateško partnerstvo med EU in Rusijo spodbudil, hkrati pa jima koristil, politični sistem, ki bi vsem političnim strankam zagotovil enake pogoje, omogočil dejansko konkurenčnost in učinkovite politične alternative; naj v zvezi s tem pozovejo Rusijo, naj dejansko upošteva priporočila v zvezi z zadnjimi volitvami, ki jih je dal OVSE; |
| --- | --- |

(u)

naj poudarijo, da bi rusko družbo kot celoto in strateško partnerstvo med EU in Rusijo spodbudil, hkrati pa jima koristil, politični sistem, ki bi vsem političnim strankam zagotovil enake pogoje, omogočil dejansko konkurenčnost in učinkovite politične alternative; naj v zvezi s tem pozovejo Rusijo, naj dejansko upošteva priporočila v zvezi z zadnjimi volitvami, ki jih je dal OVSE;

| (v) | naj vključijo potrebne določbe glede ukrepov za odpravo vseprisotne korupcije, ki šibi zaupanje državljanov v državo in ogroža prizadevanja za posodobitev; prav tako naj vključijo posebne pogoje za sodelovanje med Rusijo in EU pri obravnavanju čezmejne korupcije; |
| --- | --- |

(v)

naj vključijo potrebne določbe glede ukrepov za odpravo vseprisotne korupcije, ki šibi zaupanje državljanov v državo in ogroža prizadevanja za posodobitev; prav tako naj vključijo posebne pogoje za sodelovanje med Rusijo in EU pri obravnavanju čezmejne korupcije;

| (w) | naj se zavzemajo za strateško partnerstvo med EU in Rusijo pri spopadanju z globalnimi izzivi, kot so neširjenje orožja, boj proti terorizmu, mirno reševanje dolgotrajnih ali novih sporov na podlagi načel iz Ustanovne listine Združenih narodov in veljavnega mednarodnega prava, zanesljiva oskrba z energijo, arktična razsežnost, podnebne spremembe in zmanjševanje revščine ter skupne cilje tega partnerstva; naj vztraja, da Rusija prekine širjenje orožja državam, za katere velja embargo EU, OVSE in OZN za orožje; |
| --- | --- |

(w)

naj se zavzemajo za strateško partnerstvo med EU in Rusijo pri spopadanju z globalnimi izzivi, kot so neširjenje orožja, boj proti terorizmu, mirno reševanje dolgotrajnih ali novih sporov na podlagi načel iz Ustanovne listine Združenih narodov in veljavnega mednarodnega prava, zanesljiva oskrba z energijo, arktična razsežnost, podnebne spremembe in zmanjševanje revščine ter skupne cilje tega partnerstva; naj vztraja, da Rusija prekine širjenje orožja državam, za katere velja embargo EU, OVSE in OZN za orožje;

| (x) | naj sodelujejo z Rusijo, da se prevzame odgovornost za izboljšanje stabilnosti, političnega sodelovanja in gospodarskega razvoja v skupnem sosedstvu, ter poudarja suvereno pravico posamezne države, da se odloči za svoji zunanjepolitično usmerjenost in varnostno ureditev; |
| --- | --- |

(x)

naj sodelujejo z Rusijo, da se prevzame odgovornost za izboljšanje stabilnosti, političnega sodelovanja in gospodarskega razvoja v skupnem sosedstvu, ter poudarja suvereno pravico posamezne države, da se odloči za svoji zunanjepolitično usmerjenost in varnostno ureditev;

| (y) | naj pozovejo ruske organe oblasti, da prekinejo razširjeno nekaznovanje za kršitve človekovih pravic in pomanjkanje pravne države v Severnem Kavkazu; |
| --- | --- |

(y)

naj pozovejo ruske organe oblasti, da prekinejo razširjeno nekaznovanje za kršitve človekovih pravic in pomanjkanje pravne države v Severnem Kavkazu;

| (z) | naj pozovejo Rusijo, da aktivno omogoča mirno razrešitev zamrznjenih konfliktov in okrepi sodelovanje med EU in Rusijo, da bi razrešili dolgotrajne spore v Moldaviji in Južnem Kavkazu v skladu z mednarodnim pravom in načeli mirnega reševanja sporov; naj okrepijo pogovore z Rusijo, da zagotovijo brezpogojno skladnost s sporazumom o premirju iz leta 2008; naj pozovejo Rusijo k umiku priznanja Abhazije in Južne Osetije in omogoči popoln in neoviran dostop misije EU za spremljanje do teh ozemelj Gruzije; |
| --- | --- |

(z)

naj pozovejo Rusijo, da aktivno omogoča mirno razrešitev zamrznjenih konfliktov in okrepi sodelovanje med EU in Rusijo, da bi razrešili dolgotrajne spore v Moldaviji in Južnem Kavkazu v skladu z mednarodnim pravom in načeli mirnega reševanja sporov; naj okrepijo pogovore z Rusijo, da zagotovijo brezpogojno skladnost s sporazumom o premirju iz leta 2008; naj pozovejo Rusijo k umiku priznanja Abhazije in Južne Osetije in omogoči popoln in neoviran dostop misije EU za spremljanje do teh ozemelj Gruzije;

| (aa) | naj nadaljujejo s sedanjimi prizadevanji za dosego popolnega izvajanja skupnih ukrepov za odpravo vizumov za kratkoročno prebivanje z namenom, da bi postopno ukinili vizumski režim med schengenskimi državami in Rusijo; naj se kar najhitreje približajo vizumskim olajšavam za akademike, študente, raziskovalce, novinarje, poslovneže in predstavnike civilne družbe, pa tudi za namene izmenjave mladih; naj uskladijo uporabo vizumskega zakonika s strani držav članic vsaj glede najmanjše ravni zahtev; |
| --- | --- |

(aa)

naj nadaljujejo s sedanjimi prizadevanji za dosego popolnega izvajanja skupnih ukrepov za odpravo vizumov za kratkoročno prebivanje z namenom, da bi postopno ukinili vizumski režim med schengenskimi državami in Rusijo; naj se kar najhitreje približajo vizumskim olajšavam za akademike, študente, raziskovalce, novinarje, poslovneže in predstavnike civilne družbe, pa tudi za namene izmenjave mladih; naj uskladijo uporabo vizumskega zakonika s strani držav članic vsaj glede najmanjše ravni zahtev;

| (ab) | naj poudarijo, da od ukrepov EU za poenostavitev vizumskega režima ne bi smeli imeti koristi kriminalci in kršitelji človekovih pravic; podpredsednici/visoki predstavnici naroči, naj priporočilo Parlamenta uvrsti na dnevni red ene od naslednjih sej Sveta za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

(ab)

naj poudarijo, da od ukrepov EU za poenostavitev vizumskega režima ne bi smeli imeti koristi kriminalci in kršitelji človekovih pravic; podpredsednici/visoki predstavnici naroči, naj priporočilo Parlamenta uvrsti na dnevni red ene od naslednjih sej Sveta za zunanje zadeve;

| (ac) | naj poudarijo spodbujanje znanstvenega, kulturnega in izobraževalnega sodelovanja, okrepijo stike med ljudmi in boljše razumevanje med družbami EU in Rusije; |
| --- | --- |

(ac)

naj poudarijo spodbujanje znanstvenega, kulturnega in izobraževalnega sodelovanja, okrepijo stike med ljudmi in boljše razumevanje med družbami EU in Rusije;

Gospodarsko sodelovanje

| (ad) | naj ustrezno upoštevajo rastoče gospodarsko sodelovanje med EU in Rusijo kot recipročnih uvoznih trgov ter ponudnikov blaga, storitev in energije; |
| --- | --- |

(ad)

naj ustrezno upoštevajo rastoče gospodarsko sodelovanje med EU in Rusijo kot recipročnih uvoznih trgov ter ponudnikov blaga, storitev in energije;

| (ae) | naj pozorno opazujejo in ocenjujejo, spodbujajo in podpirajo skladnost Rusije s pravili STO, in njeno pripravljenost, da izkoristi članstvo v STO kot gonilo strukturnih reform; naj čez čas podprejo prošnjo Rusije za članstvo v OVSE; |
| --- | --- |

(ae)

naj pozorno opazujejo in ocenjujejo, spodbujajo in podpirajo skladnost Rusije s pravili STO, in njeno pripravljenost, da izkoristi članstvo v STO kot gonilo strukturnih reform; naj čez čas podprejo prošnjo Rusije za članstvo v OVSE;

| (af) | naj poudarijo, da je dosledno spoštovanje pravil STO s strani Rusije osnovni predpogoj in minimalni standard za sklenitev sporazuma z EU; naj ponovno preverijo, ali so s tem povezane ovire za uvoz ruskega blaga in storitev skladne s predpisi STO, in jih po potrebi začnejo odpravljati; |
| --- | --- |

(af)

naj poudarijo, da je dosledno spoštovanje pravil STO s strani Rusije osnovni predpogoj in minimalni standard za sklenitev sporazuma z EU; naj ponovno preverijo, ali so s tem povezane ovire za uvoz ruskega blaga in storitev skladne s predpisi STO, in jih po potrebi začnejo odpravljati;

| (ag) | naj se odločno zavzemajo za dvostranski sporazum med EU in Rusijo, hkrati pa nedvoumno pojasnijo, da je možno predvideti sporazum med EU in carinsko unijo, ki jo vodi Rusija, samo dolgoročno in po tem, ko bo dvostranski sporazum začel veljati; |
| --- | --- |

(ag)

naj se odločno zavzemajo za dvostranski sporazum med EU in Rusijo, hkrati pa nedvoumno pojasnijo, da je možno predvideti sporazum med EU in carinsko unijo, ki jo vodi Rusija, samo dolgoročno in po tem, ko bo dvostranski sporazum začel veljati;

| (ah) | naj spodbujajo naše ruske sogovornike, da pokažejo jasno politično voljo za sporazum o pravno zavezujočih „trgovinskih in naložbenih“ določilih, ki bi morala temeljiti na že obstoječih določilih SPS in biti v skladu s pogoji za pristop k STO; naj jih opomnijo, da sta cilja EU na tem področju izboljšati in stabilizirati poslovno okolje, kar bo koristno za obe strani, in si nadalje prizadevati za izpolnitev ciljev partnerstva za modernizacijo iz leta 2010; |
| --- | --- |

(ah)

naj spodbujajo naše ruske sogovornike, da pokažejo jasno politično voljo za sporazum o pravno zavezujočih „trgovinskih in naložbenih“ določilih, ki bi morala temeljiti na že obstoječih določilih SPS in biti v skladu s pogoji za pristop k STO; naj jih opomnijo, da sta cilja EU na tem področju izboljšati in stabilizirati poslovno okolje, kar bo koristno za obe strani, in si nadalje prizadevati za izpolnitev ciljev partnerstva za modernizacijo iz leta 2010;

| (ai) | naj razrešijo trajno problematiko proizvodnje in prodaje ponaredkov v Rusiji; |
| --- | --- |

(ai)

naj razrešijo trajno problematiko proizvodnje in prodaje ponaredkov v Rusiji;

| (aj) | naj spodbudijo Rusijo, da nadaljuje s prestrukturiranjem svojega gospodarstva in pospeši razvoj gospodarstva, osnovanega na energiji, v gospodarstvo, ki ga poganjajo industrija in storitve ter temelji na učinkoviti rabi virov in uporabi obnovljivih virov energije; naj poudarijo, da so cene nafte nestanovitne in da njihova trenutna višina ne sme biti izgovor za odlašanje s potrebno modernizacijo gospodarstva; |
| --- | --- |

(aj)

naj spodbudijo Rusijo, da nadaljuje s prestrukturiranjem svojega gospodarstva in pospeši razvoj gospodarstva, osnovanega na energiji, v gospodarstvo, ki ga poganjajo industrija in storitve ter temelji na učinkoviti rabi virov in uporabi obnovljivih virov energije; naj poudarijo, da so cene nafte nestanovitne in da njihova trenutna višina ne sme biti izgovor za odlašanje s potrebno modernizacijo gospodarstva;

| (ak) | naj poudarijo pomen oblikovanja skupne evropske zunanje politike za energijo, katere cilj bo izboljšanje zanesljivosti preskrbe z energijo prek začetka tristranskega sodelovanja med EU, Rusijo in tranzitnimi državami; |
| --- | --- |

(ak)

naj poudarijo pomen oblikovanja skupne evropske zunanje politike za energijo, katere cilj bo izboljšanje zanesljivosti preskrbe z energijo prek začetka tristranskega sodelovanja med EU, Rusijo in tranzitnimi državami;

| (al) | naj upoštevajo, da infrastruktura iz časa Sovjetske zveze, ki je ključnega pomena za rusko gospodarstvo in naložbe EU, terja še precejšnja naložbena prizadevanja; |
| --- | --- |

(al)

naj upoštevajo, da infrastruktura iz časa Sovjetske zveze, ki je ključnega pomena za rusko gospodarstvo in naložbe EU, terja še precejšnja naložbena prizadevanja;

| (am) | naj zagotovijo, da bo v sporazumu tudi obsežno in zakonsko zavezujoče poglavje o energiji, ki bo za EU pomenil zanesljivo in stroškovno učinkovito preskrbo z energijo; naj zagotovijo, da bo to energetsko partnerstvo temeljilo na načelih preglednosti, poštene konkurence, izključitve monopolnega ravnanja, vzajemnosti in nediskriminacije; naj poudarijo, da je treba reševati odprta vprašanja, povezana z dobavo energije državam članicam EU; naj zagotovijo, da se načela iz Pogodbe o energetski listini vključijo kot sestavni del novega sporazuma; |
| --- | --- |

(am)

naj zagotovijo, da bo v sporazumu tudi obsežno in zakonsko zavezujoče poglavje o energiji, ki bo za EU pomenil zanesljivo in stroškovno učinkovito preskrbo z energijo; naj zagotovijo, da bo to energetsko partnerstvo temeljilo na načelih preglednosti, poštene konkurence, izključitve monopolnega ravnanja, vzajemnosti in nediskriminacije; naj poudarijo, da je treba reševati odprta vprašanja, povezana z dobavo energije državam članicam EU; naj zagotovijo, da se načela iz Pogodbe o energetski listini vključijo kot sestavni del novega sporazuma;

| (an) | naj zagotovijo vključitev pravno zavezujočega poglavja o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine; |
| --- | --- |

(an)

naj zagotovijo vključitev pravno zavezujočega poglavja o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine;

| (ao) | naj spremljajo in vztrajajo pri izvajanju in izvrševanju najvišjih mednarodnih varnostnih standardov za jedrske centrale v Rusiji, tako tiste delujoče kot tiste v izgradnji, z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov in pogodb; glede tega naj pozovejo Rusijo, da nemudoma ratificira in spoštuje Konvencijo UNECE (Espoo) glede presoj vplivov na okolje v čezmejnem prostoru; |
| --- | --- |

(ao)

naj spremljajo in vztrajajo pri izvajanju in izvrševanju najvišjih mednarodnih varnostnih standardov za jedrske centrale v Rusiji, tako tiste delujoče kot tiste v izgradnji, z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov in pogodb; glede tega naj pozovejo Rusijo, da nemudoma ratificira in spoštuje Konvencijo UNECE (Espoo) glede presoj vplivov na okolje v čezmejnem prostoru;

| (ap) | naj pozovejo Rusijo, da zapre vse jedrske reaktorje, ki so podobni tistim iz Černobila, in reaktorje prve generacije, zlasti tiste, ki se nahajajo blizu meja z EU, ter izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi projektov jedrskih central v pokrajini Kaliningrad in kraju Sosnovi Bor; |
| --- | --- |

(ap)

naj pozovejo Rusijo, da zapre vse jedrske reaktorje, ki so podobni tistim iz Černobila, in reaktorje prve generacije, zlasti tiste, ki se nahajajo blizu meja z EU, ter izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi projektov jedrskih central v pokrajini Kaliningrad in kraju Sosnovi Bor;

| (aq) | naj okrepijo nadaljnje vzajemno sodelovanje pri raziskavah, izobraževanju, v kulturi in znanosti; naj spodbudijo skupno razumevanje zgodovine dvajsetega stoletja; |
| --- | --- |

(aq)

naj okrepijo nadaljnje vzajemno sodelovanje pri raziskavah, izobraževanju, v kulturi in znanosti; naj spodbudijo skupno razumevanje zgodovine dvajsetega stoletja;

| (ar) | naj izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi komercialnega vrtanja na Arktiki in razširjenega onesnaženja v okolici mest vrtanja po vsej Rusiji; |
| --- | --- |

(ar)

naj izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi komercialnega vrtanja na Arktiki in razširjenega onesnaženja v okolici mest vrtanja po vsej Rusiji;

| (as) | naj se posvetujejo z Evropskim parlamentom glede določb o parlamentarnem sodelovanju; |
| --- | --- |

(as)

naj se posvetujejo z Evropskim parlamentom glede določb o parlamentarnem sodelovanju;

| (at) | naj vključijo jasna merila za izvajanje novega sporazuma in zagotovijo mehanizme spremljanja, vključno z rednimi poročili Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(at)

naj vključijo jasna merila za izvajanje novega sporazuma in zagotovijo mehanizme spremljanja, vključno z rednimi poročili Evropskemu parlamentu;

| (au) | naj spodbudijo pogajalsko skupino EU, da nadaljuje dobro sodelovanje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o napredku pri pogajanjih v skladu s členom 218(10) PDEU, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obveščati Evropski parlament; |
| --- | --- |

(au)

naj spodbudijo pogajalsko skupino EU, da nadaljuje dobro sodelovanje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o napredku pri pogajanjih v skladu s členom 218(10) PDEU, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obveščati Evropski parlament;

| 2. | naj so še naprej pozorni na zahteve, ki jih namerava določiti EU v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel, pri čemer meni, da je to spoštovanje absolutni osnovni pogoj za podpis sporazuma med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

2.

naj so še naprej pozorni na zahteve, ki jih namerava določiti EU v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel, pri čemer meni, da je to spoštovanje absolutni osnovni pogoj za podpis sporazuma med EU in Rusijo;

o

o o

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje ter z njo seznani Vlado Ruske federacije in državno dumo Ruske federacije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje ter z njo seznani Vlado Ruske federacije in državno dumo Ruske federacije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0409.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0369.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0286.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/130

---

P7_TA(2012)0506

Odločitev izraelske vlade, da razširi naselbine na Zahodnem bregu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o odločitvi izraelske vlade, da razširi naselbine na Zahodnem bregu (2012/2911(RSP))

(2015/C 434/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij ZN: resolucij generalne skupščine ZN št. 181(1947) in 194 (1948) ter resolucij varnostnega sveta ZN št. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) in 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij ZN: resolucij generalne skupščine ZN št. 181(1947) in 194 (1948) ter resolucij varnostnega sveta ZN št. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) in 1850 (2008),

| — | ob upoštevanju sporazumov iz Osla (deklaracija o načelih o začasnih samoupravnih sporazumih) z dne 13. septembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov iz Osla (deklaracija o načelih o začasnih samoupravnih sporazumih) z dne 13. septembra 1993,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi z dne 28. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi z dne 28. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju izjav, ki jih je dne 2. decembra 2012 podala podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Catherine Ashton, zlasti tistih z dne 8. junija 2012 in 2. decembra 2012 o širitvi naselbin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, ki jih je dne 2. decembra 2012 podala podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Catherine Ashton, zlasti tistih z dne 8. junija 2012 in 2. decembra 2012 o širitvi naselbin,

| — | ob upoštevanju sklepa generalne skupščine Združenih narodov z dne 29. novembra 2012, da Palestini podeli status države nečlanice opazovalke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa generalne skupščine Združenih narodov z dne 29. novembra 2012, da Palestini podeli status države nečlanice opazovalke,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 10. decembra 2012 in 14. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 10. decembra 2012 in 14. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je izraelska vlada 2. decembra 2012 napovedala, da namerava zgraditi približno 3  000 novih stanovanjskih enot na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu; ker bi objavljeni načrti ogrozili uresničitev rešitve z dvema državama, zlasti na območju E1, kjer bi gradnja naselbin razdelila Zahodni breg na dva dela in tako onemogočila vzpostavitev uspešne, nedeljive in suverene palestinske države; |
| --- | --- |

A.

ker je izraelska vlada 2. decembra 2012 napovedala, da namerava zgraditi približno 3  000 novih stanovanjskih enot na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu; ker bi objavljeni načrti ogrozili uresničitev rešitve z dvema državama, zlasti na območju E1, kjer bi gradnja naselbin razdelila Zahodni breg na dva dela in tako onemogočila vzpostavitev uspešne, nedeljive in suverene palestinske države;

| B. | ker je izraelska vlada 2. decembra 2012 napovedala zadržanje 100 milijonov ameriških dolarjev palestinskih prihodkov od davkov; ker so mesečni davčni transferji bistvena sestavina proračuna Palestinske uprave; ker je izraelski finančni minister Juval Steinitz izjavil, da so bili prihodki od davkov zadržani za poplačilo palestinskih dolgov podjetju Israeli Electric Corporation; |
| --- | --- |

B.

ker je izraelska vlada 2. decembra 2012 napovedala zadržanje 100 milijonov ameriških dolarjev palestinskih prihodkov od davkov; ker so mesečni davčni transferji bistvena sestavina proračuna Palestinske uprave; ker je izraelski finančni minister Juval Steinitz izjavil, da so bili prihodki od davkov zadržani za poplačilo palestinskih dolgov podjetju Israeli Electric Corporation;

| C. | ker je EU večkrat potrdila svojo podporo rešitvi na podlagi mirnega in varnega soobstoja dveh držav – Izraela in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države; |
| --- | --- |

C.

ker je EU večkrat potrdila svojo podporo rešitvi na podlagi mirnega in varnega soobstoja dveh držav – Izraela in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države;

| D. | ker je bilo ozemlje Zahodnega brega s sporazumi iz Osla leta 1993 razdeljeno na tri območja: območje A, B in C; ker območje C pod izraelskim civilnim in varnostnim nadzorom predstavlja 62 % ozemlja in je edino strnjeno, najbolj rodovitno in z viri bogato območje na Zahodnem bregu; ker je začasni sporazum o Zahodnem bregu in Gazi iz leta 1995 določil, da bo območje C postopno prešlo pod palestinsko jurisdikcijo; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo ozemlje Zahodnega brega s sporazumi iz Osla leta 1993 razdeljeno na tri območja: območje A, B in C; ker območje C pod izraelskim civilnim in varnostnim nadzorom predstavlja 62 % ozemlja in je edino strnjeno, najbolj rodovitno in z viri bogato območje na Zahodnem bregu; ker je začasni sporazum o Zahodnem bregu in Gazi iz leta 1995 določil, da bo območje C postopno prešlo pod palestinsko jurisdikcijo;

| E. | ker je generalna skupščina Združenih narodov 29. novembra 2012 sklenila z veliko večino, in sicer s 138 glasovi za, 9 proti in 41 vzdržanimi glasovi, da Palestini podeli status države nečlanice opazovalke v Združenih narodih; |
| --- | --- |

E.

ker je generalna skupščina Združenih narodov 29. novembra 2012 sklenila z veliko večino, in sicer s 138 glasovi za, 9 proti in 41 vzdržanimi glasovi, da Palestini podeli status države nečlanice opazovalke v Združenih narodih;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad napovedjo izraelske vlade, da namerava zgraditi približno 3  000 novih naselbinskih enot na Zahodnem bregu, vključno z vzhodnim Jeruzalemom; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad napovedjo izraelske vlade, da namerava zgraditi približno 3  000 novih naselbinskih enot na Zahodnem bregu, vključno z vzhodnim Jeruzalemom;

| 2. | ponovno poudarja, da bi lahko taka širitev ogrozila možnost trajne Palestine z Jeruzalemom kot glavnim mestom tako Palestine kot Izraela; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da bi lahko taka širitev ogrozila možnost trajne Palestine z Jeruzalemom kot glavnim mestom tako Palestine kot Izraela;

| 3. | poudarja, da so po mednarodnem pravu izraelske naselbine na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu nezakonite; poziva k takojšnji, popolni in trajni ustavitvi vseh dejavnosti gradnje in širitve izraelskih naselbin, nadaljnjega prisilnega izseljevanja palestinskih družin z njihovih domov in rušenja palestinskih hiš; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so po mednarodnem pravu izraelske naselbine na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu nezakonite; poziva k takojšnji, popolni in trajni ustavitvi vseh dejavnosti gradnje in širitve izraelskih naselbin, nadaljnjega prisilnega izseljevanja palestinskih družin z njihovih domov in rušenja palestinskih hiš;

| 4. | obsoja izjave političnega voditelja Hamasa Kaleda Mešala, v katerih odklanja priznanje izraelske države in odločno zavrača vsakršno prisotnost Izraela v Jeruzalemu, in poziva Hamas, naj prizna pravico Izraela do obstoja; |
| --- | --- |

4.

obsoja izjave političnega voditelja Hamasa Kaleda Mešala, v katerih odklanja priznanje izraelske države in odločno zavrača vsakršno prisotnost Izraela v Jeruzalemu, in poziva Hamas, naj prizna pravico Izraela do obstoja;

| 5. | globoko obžaluje odločitev izraelske vlade za zadržanje 100 milijonov ameriških dolarjev palestinskih prihodkov od davkov, ker to ogroža proračun Palestinske uprave, in poziva k takojšnjemu prenosu teh prihodkov; spodbuja udeležene strani, naj vse nerešene finančne spore rešijo z meditacijo EU; |
| --- | --- |

5.

globoko obžaluje odločitev izraelske vlade za zadržanje 100 milijonov ameriških dolarjev palestinskih prihodkov od davkov, ker to ogroža proračun Palestinske uprave, in poziva k takojšnjemu prenosu teh prihodkov; spodbuja udeležene strani, naj vse nerešene finančne spore rešijo z meditacijo EU;

| 6. | ponovno izraža odločno podporo rešitvi z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967, z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, z varno državo Izrael ter neodvisno, demokratično, nedeljivo in uspešno palestinsko državo, ki bi živeli druga ob drugi v miru in varnosti; ponovno poudarja, da so miroljubna in nenasilna sredstva edini način za dosego pravičnega in trajnega miru med Izraelci in Palestinci, ter v zvezi s tem poziva k obnovitvi neposrednih mirovnih pogovorov dveh strani; poziva vse strani, naj se vzdržijo enostranskih dejanj, ki bi lahko ogrozila ali ovirala mirovna prizadevanja in možnosti za dogovor o mirovnem sporazumu; |
| --- | --- |

6.

ponovno izraža odločno podporo rešitvi z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967, z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, z varno državo Izrael ter neodvisno, demokratično, nedeljivo in uspešno palestinsko državo, ki bi živeli druga ob drugi v miru in varnosti; ponovno poudarja, da so miroljubna in nenasilna sredstva edini način za dosego pravičnega in trajnega miru med Izraelci in Palestinci, ter v zvezi s tem poziva k obnovitvi neposrednih mirovnih pogovorov dveh strani; poziva vse strani, naj se vzdržijo enostranskih dejanj, ki bi lahko ogrozila ali ovirala mirovna prizadevanja in možnosti za dogovor o mirovnem sporazumu;

| 7. | ponovno poziva, naj se veljavna zakonodaja EU in dvostranski sporazumi med EU in njenimi državami članicami ter Izraelom v celoti in dejansko izvajajo, in poudarja, da je treba spoštovati vse določbe pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Izraelom glede spoštovanja človekovih pravic Palestincev; potrjuje zavezanost EU zagotavljanju stalnega, doslednega in učinkovitega izvajanja veljavne zakonodaje Evropske unije in dvostranskih dogovorov, ki se uporabljajo za izdelke iz naselbin; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva, naj se veljavna zakonodaja EU in dvostranski sporazumi med EU in njenimi državami članicami ter Izraelom v celoti in dejansko izvajajo, in poudarja, da je treba spoštovati vse določbe pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Izraelom glede spoštovanja človekovih pravic Palestincev; potrjuje zavezanost EU zagotavljanju stalnega, doslednega in učinkovitega izvajanja veljavne zakonodaje Evropske unije in dvostranskih dogovorov, ki se uporabljajo za izdelke iz naselbin;

| 8. | v tem duhu še naprej poziva k spravi med Palestinci, saj bi ta vodila v ponovno združitev Palestincev, ki živijo na Zahodnem bregu, v vzhodnem Jeruzalemu in Gazi ter pripadajo istemu palestinskemu narodu; |
| --- | --- |

8.

v tem duhu še naprej poziva k spravi med Palestinci, saj bi ta vodila v ponovno združitev Palestincev, ki živijo na Zahodnem bregu, v vzhodnem Jeruzalemu in Gazi ter pripadajo istemu palestinskemu narodu;

| 9. | poziva palestinsko upravo in izraelsko vlado, naj ponovno začneta mirovni proces na Bližnjem vzhodu; poudarja tudi, da je pomembno zaščititi palestinsko prebivalstvo in njegove pravice na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu, kar je bistveno za uresničljivost rešitve z dvema državama; |
| --- | --- |

9.

poziva palestinsko upravo in izraelsko vlado, naj ponovno začneta mirovni proces na Bližnjem vzhodu; poudarja tudi, da je pomembno zaščititi palestinsko prebivalstvo in njegove pravice na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu, kar je bistveno za uresničljivost rešitve z dvema državama;

| 10. | ponovno poziva EU in njene države članice, naj v prizadevanjih za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci igrajo dejavnejšo politično vlogo, tudi v okviru četverice; podpira podpredsednico/visoko predstavnico pri njenih prizadevanjih, da bi zagotovila verodostojne možnosti za ponoven začetek mirovnega procesa; |
| --- | --- |

10.

ponovno poziva EU in njene države članice, naj v prizadevanjih za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci igrajo dejavnejšo politično vlogo, tudi v okviru četverice; podpira podpredsednico/visoko predstavnico pri njenih prizadevanjih, da bi zagotovila verodostojne možnosti za ponoven začetek mirovnega procesa;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku palestinske uprave in palestinskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku palestinske uprave in palestinskemu zakonodajnemu svetu.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/132

---

P7_TA(2012)0507

Razmere v Ukrajini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o razmerah v Ukrajini (2012/2889(RSP))

(2015/C 434/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil, zlasti resolucije z dne 1. decembra 2011 s priporočilom Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Ukrajino (1) in resolucije z dne 24. maja 2012 o razmerah v Ukrajini in zadevi Julije Timošenko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil, zlasti resolucije z dne 1. decembra 2011 s priporočilom Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Ukrajino (1) in resolucije z dne 24. maja 2012 o razmerah v Ukrajini in zadevi Julije Timošenko (2),

| — | ob upoštevanju vmesnih poročil i n predhodnih sklepov misije za opazovanje volitev v Ukrajini OVSE/ODIHR, zlasti izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih, objavljene 29. oktobra 2012 v sodelovanju s parlamentarno skupščino OVSE, parlamentarno skupščino Sveta Evrope, Evropskim parlamentom in parlamentarno skupščino Nata, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnih poročil i n predhodnih sklepov misije za opazovanje volitev v Ukrajini OVSE/ODIHR, zlasti izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih, objavljene 29. oktobra 2012 v sodelovanju s parlamentarno skupščino OVSE, parlamentarno skupščino Sveta Evrope, Evropskim parlamentom in parlamentarno skupščino Nata,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja z dne 12. novembra 2012 o parlamentarnih volitvah v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja z dne 12. novembra 2012 o parlamentarnih volitvah v Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2012 o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2012 o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju izjave nekdanjega poljskega predsednika Aleksandra Kwaśniewskega in nekdanjega predsednika Evropskega parlamenta Pata Coxa z dne 3. oktobra 2012 o tem, da bodo volitve odločilnega pomena za prihodnost Ukrajine in da je zagon v odnosih med EU in Ukrajino zastal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave nekdanjega poljskega predsednika Aleksandra Kwaśniewskega in nekdanjega predsednika Evropskega parlamenta Pata Coxa z dne 3. oktobra 2012 o tem, da bodo volitve odločilnega pomena za prihodnost Ukrajine in da je zagon v odnosih med EU in Ukrajino zastal,

| — | ob upoštevanju poročila ad hoc delegacije Parlamenta za opazovanje parlamentarnih volitev v Ukrajini, ki je bilo predstavljeno na seji Odbora za zunanje zadeve 6. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ad hoc delegacije Parlamenta za opazovanje parlamentarnih volitev v Ukrajini, ki je bilo predstavljeno na seji Odbora za zunanje zadeve 6. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU in Ukrajine o liberalizaciji vizumskega režima, sprejetega 22. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU in Ukrajine o liberalizaciji vizumskega režima, sprejetega 22. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju poročila evropske sosedske politike o napredku Ukrajine, objavljenega 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske sosedske politike o napredku Ukrajine, objavljenega 15. maja 2012,

| — | ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so na vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino v Kijevu priznali, da je Ukrajina evropska država z evropsko identiteto, ki jo z državami Evropske unije povezujejo skupna zgodovina in skupne vrednote, |
| --- | --- |

A.

ker so na vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino v Kijevu priznali, da je Ukrajina evropska država z evropsko identiteto, ki jo z državami Evropske unije povezujejo skupna zgodovina in skupne vrednote,

| B. | ker imajo OVSE/ODIHR in mednarodni opazovalci volitev dokaze o tem, da so ukrajinske volitve zaznamovali neuravnoteženo medijsko okolje, neustrezna sestava volilnih odborov, nezadostna preglednost pri financiranju strank, zlorabe upravnih virov in neenaki pogoji, kar se je kazalo tudi v odsotnosti vodilnih opozicijskih kandidatov, ki so v zaporu zaradi političnih razlogov, kar je korak nazaj v primerjavi s prejšnjimi splošnimi volitvami; |
| --- | --- |

B.

ker imajo OVSE/ODIHR in mednarodni opazovalci volitev dokaze o tem, da so ukrajinske volitve zaznamovali neuravnoteženo medijsko okolje, neustrezna sestava volilnih odborov, nezadostna preglednost pri financiranju strank, zlorabe upravnih virov in neenaki pogoji, kar se je kazalo tudi v odsotnosti vodilnih opozicijskih kandidatov, ki so v zaporu zaradi političnih razlogov, kar je korak nazaj v primerjavi s prejšnjimi splošnimi volitvami;

| C. | ker so mednarodni opazovalci kljub siceršnji pozitivni splošni oceni OVSE o volilnem postopku na dan volitev vseeno opozorili na pomanjkljivo preglednost pri primerjavi končnih rezultatov in so negativno ocenili postopek tabeliranja glasov v 77 od 161 opazovanih območnih volilnih odborih, opozorili pa tudi na dejstvo, da so se 10. novembra še vedno javljale zamude pri tabeliranju glasov v 12 okrožjih za en mandat; |
| --- | --- |

C.

ker so mednarodni opazovalci kljub siceršnji pozitivni splošni oceni OVSE o volilnem postopku na dan volitev vseeno opozorili na pomanjkljivo preglednost pri primerjavi končnih rezultatov in so negativno ocenili postopek tabeliranja glasov v 77 od 161 opazovanih območnih volilnih odborih, opozorili pa tudi na dejstvo, da so se 10. novembra še vedno javljale zamude pri tabeliranju glasov v 12 okrožjih za en mandat;

| D. | ker so po poročilih misije OVSE/ODIHR za spremljanje volitev izvedbo povolilnega postopka zaznamovale nepravilnosti, zamude pri štetju glasov in nepreglednost v volilnih komisijah; |
| --- | --- |

D.

ker so po poročilih misije OVSE/ODIHR za spremljanje volitev izvedbo povolilnega postopka zaznamovale nepravilnosti, zamude pri štetju glasov in nepreglednost v volilnih komisijah;

| E. | ker sta v skupni izjavi podpredsednica Komisije/visoka predstavnica EU Catherine Ashton in komisar Štefan Füle izrazila zaskrbljenost nad potekom povolilnega postopka, ki so ga zaznamovale nepravilnosti; |
| --- | --- |

E.

ker sta v skupni izjavi podpredsednica Komisije/visoka predstavnica EU Catherine Ashton in komisar Štefan Füle izrazila zaskrbljenost nad potekom povolilnega postopka, ki so ga zaznamovale nepravilnosti;

| F. | ker so bile splošne volitve 28. oktobra 2012 ključni preskus za Ukrajino, da pokaže, da si nepreklicno prizadeva razviti pravi demokratični sistem, utrditi pravno državo in nadaljevati politične reforme; |
| --- | --- |

F.

ker so bile splošne volitve 28. oktobra 2012 ključni preskus za Ukrajino, da pokaže, da si nepreklicno prizadeva razviti pravi demokratični sistem, utrditi pravno državo in nadaljevati politične reforme;

| G. | ker sta Beneška komisija in parlamentarna skupščina Sveta Evrope prvič izdali priporočila, v katerih je jasno zapisano, da bi Ukrajina morala imeti proporcionalni sistem z odprtimi seznami; |
| --- | --- |

G.

ker sta Beneška komisija in parlamentarna skupščina Sveta Evrope prvič izdali priporočila, v katerih je jasno zapisano, da bi Ukrajina morala imeti proporcionalni sistem z odprtimi seznami;

| H. | ker je posebni odposlanec Evropskega parlamenta Aleksander Kwaśniewski posvaril pred poskusi osamitve Ukrajine, saj bi to lahko privedlo do ugodnih pogojev za nedemokratični režim; |
| --- | --- |

H.

ker je posebni odposlanec Evropskega parlamenta Aleksander Kwaśniewski posvaril pred poskusi osamitve Ukrajine, saj bi to lahko privedlo do ugodnih pogojev za nedemokratični režim;

| I. | ker na vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino decembra 2011, na katerem naj bi bil podpisan pridružitveni sporazum, do tega ni prišlo zaradi nezadovoljstva EU nad političnimi razmerami v Ukrajini, zlasti zaradi aretacije in sodnega procesa proti opozicijskima voditeljema Juliji Timošensko in Juriju Lucenku; |
| --- | --- |

I.

ker na vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino decembra 2011, na katerem naj bi bil podpisan pridružitveni sporazum, do tega ni prišlo zaradi nezadovoljstva EU nad političnimi razmerami v Ukrajini, zlasti zaradi aretacije in sodnega procesa proti opozicijskima voditeljema Juliji Timošensko in Juriju Lucenku;

| J. | ker ukrajinski parlament obravnava zakon 8711, zakonodajni dokument, ki zatira svoboščine in bo omejil svobodo izražanja in združevanja tistih, ki podpirajo človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualnih in transspolnih oseb; ker je odbor OZN za človekove pravice pred nedavnim razglasil, da to pomeni kršitev 19. in 26. člena Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

J.

ker ukrajinski parlament obravnava zakon 8711, zakonodajni dokument, ki zatira svoboščine in bo omejil svobodo izražanja in združevanja tistih, ki podpirajo človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualnih in transspolnih oseb; ker je odbor OZN za človekove pravice pred nedavnim razglasil, da to pomeni kršitev 19. in 26. člena Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 1. | obžaluje, da po poročanju opazovalcev OVSE, parlamentarne skupščine Sveta Evrope, parlamentarne skupščine Nata in Evropskega parlamenta volilna kampanja, volilni postopek in povolilni postopek niso izpolnili osnovnih mednarodnih standardov ter pomenijo korak nazaj v primerjavi z volitvami leta 2010; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da po poročanju opazovalcev OVSE, parlamentarne skupščine Sveta Evrope, parlamentarne skupščine Nata in Evropskega parlamenta volilna kampanja, volilni postopek in povolilni postopek niso izpolnili osnovnih mednarodnih standardov ter pomenijo korak nazaj v primerjavi z volitvami leta 2010;

| 2. | zlasti ugotavlja, da nekateri vidiki predvolilnega obdobja (aretacija opozicijskih političnih voditeljev, neenaki pogoji, nastali predvsem zaradi zlorabe upravnih virov, primeri nadlegovanja in ustrahovanja kandidatov in osebja, ki je sodelovalo na volitvah, nepregledna kampanja in financiranje strank in neuravnoteženo poročanje medijev) ter nepravilnosti in zamude pri štetju glasov in njihovem tabelaričnem prikazu, pomenijo korak nazaj v primerjavi z zadnjimi volitvami v tej državi; |
| --- | --- |

2.

zlasti ugotavlja, da nekateri vidiki predvolilnega obdobja (aretacija opozicijskih političnih voditeljev, neenaki pogoji, nastali predvsem zaradi zlorabe upravnih virov, primeri nadlegovanja in ustrahovanja kandidatov in osebja, ki je sodelovalo na volitvah, nepregledna kampanja in financiranje strank in neuravnoteženo poročanje medijev) ter nepravilnosti in zamude pri štetju glasov in njihovem tabelaričnem prikazu, pomenijo korak nazaj v primerjavi z zadnjimi volitvami v tej državi;

| 3. | poudarja, da je na volilni postopek negativno vplivalo dejstvo, da sta bila med volitvami v zaporu opozicijska voditelja Julija Timošenko in Jurij Lucenko, pa tudi drugi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je na volilni postopek negativno vplivalo dejstvo, da sta bila med volitvami v zaporu opozicijska voditelja Julija Timošenko in Jurij Lucenko, pa tudi drugi;

| 4. | poudarja, da je uspešno sodelovanje med Ukrajino in Evropsko unijo mogoče le na podlagi jasne pripravljenosti ukrajinskih oblasti, da izvedejo potrebne reforme, zlasti pravnega in sodnega sistema, tako da se bodo v celoti spoštovala načela demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine, pravice manjšin in načela pravne države; poziva institucije Evropske unije in Svet Evrope, skupaj z Beneško komisijo, naj dejavno in učinkovito podprejo ta proces reform; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je uspešno sodelovanje med Ukrajino in Evropsko unijo mogoče le na podlagi jasne pripravljenosti ukrajinskih oblasti, da izvedejo potrebne reforme, zlasti pravnega in sodnega sistema, tako da se bodo v celoti spoštovala načela demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine, pravice manjšin in načela pravne države; poziva institucije Evropske unije in Svet Evrope, skupaj z Beneško komisijo, naj dejavno in učinkovito podprejo ta proces reform;

| 5. | je zaskrbljen zaradi nepravilne rabe upravnih sredstev in sistema financiranja kampanje, saj ta ni dosegel mednarodnih standardov, ki jih je določila skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO); poziva novo vlado, naj še naprej krepi zakonske določbe o financiranju strank, da bi zagotovila večjo preglednost financiranja in porabe, polno razkritje virov in višine stroškov kampanje, zlasti pa sankcije za kršitve določb o financiranju kampanj; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi nepravilne rabe upravnih sredstev in sistema financiranja kampanje, saj ta ni dosegel mednarodnih standardov, ki jih je določila skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO); poziva novo vlado, naj še naprej krepi zakonske določbe o financiranju strank, da bi zagotovila večjo preglednost financiranja in porabe, polno razkritje virov in višine stroškov kampanje, zlasti pa sankcije za kršitve določb o financiranju kampanj;

| 6. | poziva ukrajinsko vlado, naj v dialogu z vsemi političnimi strankami obravnava volilne nepravilnosti, vključno z nejasnimi rezultati v nekaterih volilnih okrajih; poleg tega pričakuje, da bo ukrajinski parlament pravočasno obravnaval pomanjkljivosti volilne zakonodaje; pričakuje, da bo ukrajinski parlament lahko nadaljeval delo s sedanjimi predlogi, ki jih je ob polni podpori Evropske unije in Beneške komisije pripravil parlament z iztekajočim se mandatom; |
| --- | --- |

6.

poziva ukrajinsko vlado, naj v dialogu z vsemi političnimi strankami obravnava volilne nepravilnosti, vključno z nejasnimi rezultati v nekaterih volilnih okrajih; poleg tega pričakuje, da bo ukrajinski parlament pravočasno obravnaval pomanjkljivosti volilne zakonodaje; pričakuje, da bo ukrajinski parlament lahko nadaljeval delo s sedanjimi predlogi, ki jih je ob polni podpori Evropske unije in Beneške komisije pripravil parlament z iztekajočim se mandatom;

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi težav v zvezi s štetjem in tabeliranjem glasov v več volilnih okrajih z enim mandatom; pozdravlja odločitev osrednje volilne komisije, da za te okraje ne objavi izida, ter dejstvo, da so ukrajinske oblasti začele sprejemati ukrepe za čimprejšnjo izvedbo novih volitev v teh okrajih; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost zaradi težav v zvezi s štetjem in tabeliranjem glasov v več volilnih okrajih z enim mandatom; pozdravlja odločitev osrednje volilne komisije, da za te okraje ne objavi izida, ter dejstvo, da so ukrajinske oblasti začele sprejemati ukrepe za čimprejšnjo izvedbo novih volitev v teh okrajih;

| 8. | je zaskrbljen nad širjenjem nacionalističnih čustev v Ukrajini, kar se kaže v podpori stranki Svoboda, ki je zaradi tega ena od dveh novih strank v ukrajinskem parlamentu (verhovni radi); opominja, da so rasistični, antisemitski in ksenofobični nazori v nasprotju s temeljnimi vrednotami in načeli EU, zato prodemokratične stranke v verhovni radi poziva, naj se s to stranko ne povezujejo, je ne podpirajo ali z njo oblikujejo koalicij; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen nad širjenjem nacionalističnih čustev v Ukrajini, kar se kaže v podpori stranki Svoboda, ki je zaradi tega ena od dveh novih strank v ukrajinskem parlamentu (verhovni radi); opominja, da so rasistični, antisemitski in ksenofobični nazori v nasprotju s temeljnimi vrednotami in načeli EU, zato prodemokratične stranke v verhovni radi poziva, naj se s to stranko ne povezujejo, je ne podpirajo ali z njo oblikujejo koalicij;

| 9. | še vedno vztrajno podpira evropske težnje Ukrajincev; obžaluje, da nedavne parlamentarne volitve niso prinesle pomembnejšega napredka pri večji verodostojnosti Ukrajine v zvezi s tem; poudarja, da je EU še vedno zavezana sodelovanju z Ukrajino, tudi njeno civilno družbo (nevladnimi, verskimi organizacijami ipd.), da bi se izboljšale demokratične institucije, okrepila pravna država, zagotovila medijska svoboda in napredek pri obsežnih gospodarskih reformah; |
| --- | --- |

9.

še vedno vztrajno podpira evropske težnje Ukrajincev; obžaluje, da nedavne parlamentarne volitve niso prinesle pomembnejšega napredka pri večji verodostojnosti Ukrajine v zvezi s tem; poudarja, da je EU še vedno zavezana sodelovanju z Ukrajino, tudi njeno civilno družbo (nevladnimi, verskimi organizacijami ipd.), da bi se izboljšale demokratične institucije, okrepila pravna država, zagotovila medijska svoboda in napredek pri obsežnih gospodarskih reformah;

| 10. | potrjuje zavezanost EU temu, da odnose z Ukrajino še spodbudi s podpisom pridružitvenega sporazuma takoj, ko bodo ukrajinske oblasti pokazale odločno ukrepanje in otipljiv napredek, k čemur pozivamo zgoraj, po možnosti v času vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu v Vilni novembra 2013; ugotavlja, da je napredek političnega združevanja in gospodarskega povezovanja odvisen od dejanske zavezanosti Ukrajine demokratičnim načelom, pravni državi, neodvisnosti sodstva in medijski svobodi; |
| --- | --- |

10.

potrjuje zavezanost EU temu, da odnose z Ukrajino še spodbudi s podpisom pridružitvenega sporazuma takoj, ko bodo ukrajinske oblasti pokazale odločno ukrepanje in otipljiv napredek, k čemur pozivamo zgoraj, po možnosti v času vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu v Vilni novembra 2013; ugotavlja, da je napredek političnega združevanja in gospodarskega povezovanja odvisen od dejanske zavezanosti Ukrajine demokratičnim načelom, pravni državi, neodvisnosti sodstva in medijski svobodi;

| 11. | je seznanjen s sprejetjem in podpisom zakona o referendumih v Ukrajini; pričakuje, da bodo ukrajinske oblasti pretehtale priporočila Beneške komisije, ko bodo dostopna, da bi preprečili morebitne zlorabe te zakonodaje; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen s sprejetjem in podpisom zakona o referendumih v Ukrajini; pričakuje, da bodo ukrajinske oblasti pretehtale priporočila Beneške komisije, ko bodo dostopna, da bi preprečili morebitne zlorabe te zakonodaje;

| 12. | odločno poziva ukrajinske organe, naj skupaj z odposlancema Evropskega parlamenta Aleksandrom Kwaśnievskim in Patom Coxom najdejo razumno in pravično rešitev v zvezi s primerom Julije Timošenko; poziva ukrajinsko vlado, naj spoštuje in izvaja končne sklepe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Julije Timošenko in Jurija Lucenka; |
| --- | --- |

12.

odločno poziva ukrajinske organe, naj skupaj z odposlancema Evropskega parlamenta Aleksandrom Kwaśnievskim in Patom Coxom najdejo razumno in pravično rešitev v zvezi s primerom Julije Timošenko; poziva ukrajinsko vlado, naj spoštuje in izvaja končne sklepe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Julije Timošenko in Jurija Lucenka;

| 13. | poziva Ukrajino, naj preneha selektivno uporabljati pravo na vseh ravneh vlade v Ukrajini in naj omogoči udeležbo opozicijskih strank v političnem življenju na osnovi enakih pogojev; poziva oblasti, naj v tem smislu osvobodijo in rehabilitirajo politično preganjane nasprotnike, vključno z Julijo Timošenko, Jurijem Lucenkom in drugimi; |
| --- | --- |

13.

poziva Ukrajino, naj preneha selektivno uporabljati pravo na vseh ravneh vlade v Ukrajini in naj omogoči udeležbo opozicijskih strank v političnem življenju na osnovi enakih pogojev; poziva oblasti, naj v tem smislu osvobodijo in rehabilitirajo politično preganjane nasprotnike, vključno z Julijo Timošenko, Jurijem Lucenkom in drugimi;

| 14. | pozdravlja podpis spremenjenega sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med Evropsko unijo in Ukrajino, ki v primerjavi z zdaj veljavnim sporazumom uvaja jasne izboljšave pri izdaji vizumov za ukrajinske državljane; poziva Svet, naj spodbuja dialog med EU in Ukrajino o liberalizaciji vizumskega režima pred vrhunskim srečanjem o vzhodnem partnerstvu v Vilni novembra 2013; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja podpis spremenjenega sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med Evropsko unijo in Ukrajino, ki v primerjavi z zdaj veljavnim sporazumom uvaja jasne izboljšave pri izdaji vizumov za ukrajinske državljane; poziva Svet, naj spodbuja dialog med EU in Ukrajino o liberalizaciji vizumskega režima pred vrhunskim srečanjem o vzhodnem partnerstvu v Vilni novembra 2013;

| 15. | odločno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico EU Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja, naj pospešita sodelovanje EU z Ukrajino in si še naprej prizadevata, da bi bile možnosti, ki jih nudijo odnosi med EU in Ukrajino, polno izkoriščene v dobro državljanov Ukrajine in EU, med drugim tako, da omogočita nepretrgan napredek v dialogu o liberalizaciji vizumskega režima; |
| --- | --- |

15.

odločno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico EU Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja, naj pospešita sodelovanje EU z Ukrajino in si še naprej prizadevata, da bi bile možnosti, ki jih nudijo odnosi med EU in Ukrajino, polno izkoriščene v dobro državljanov Ukrajine in EU, med drugim tako, da omogočita nepretrgan napredek v dialogu o liberalizaciji vizumskega režima;

| 16. | pozdravlja sklepe z zasedanja Sveta za zunanje zadeve dne 10. decembra 2012; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja sklepe z zasedanja Sveta za zunanje zadeve dne 10. decembra 2012;

| 17. | poziva ukrajinski parlament, naj zavrne zakon 8711, ki omejuje svobodo izražanja v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto in ki je bil oktobra sprejet v prvi obravnavi; poudarja, da je ta zakon v očitnem nasprotju z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki ju je ratificiral parlament Ukrajine; |
| --- | --- |

17.

poziva ukrajinski parlament, naj zavrne zakon 8711, ki omejuje svobodo izražanja v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto in ki je bil oktobra sprejet v prvi obravnavi; poudarja, da je ta zakon v očitnem nasprotju z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki ju je ratificiral parlament Ukrajine;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, državam članicam, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in OVSE. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, državam članicam, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in OVSE.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0545.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0221.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/135

---

P7_TA(2012)0508

Poročilo o napredku Albanije za leto 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o poročilu o napredku Albanije za leto 2012 (2012/2814(RSP))

(2015/C 434/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2012-2013“ (COM(2012)0600) ter priloženega poročila o napredku Albanije za leto 2012 (SWD(2012)0334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2012-2013“ (COM(2012)0600) ter priloženega poročila o napredku Albanije za leto 2012 (SWD(2012)0334),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/210/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Albanijo ter razveljavitvi Sklepa 2006/54/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/210/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Albanijo ter razveljavitvi Sklepa 2006/54/ES (1),

| — | ob upoštevanju sklepov s četrte seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Albanijo in Evropsko unijo z dne 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s četrte seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Albanijo in Evropsko unijo z dne 15. maja 2012,

| — | ob upoštevanju priporočil, ki jih je sprejel stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor Evropska unija-Albanija na 5. seji dne 11. in 12. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil, ki jih je sprejel stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor Evropska unija-Albanija na 5. seji dne 11. in 12. julija 2012,

| — | ob upoštevanju političnega dogovora med vlado in opozicijo, doseženega na konferenci predsednikov strank 14. novembra 2011, in revidiranega akcijskega načrta albanske vlade iz marca 2012 za 12 glavnih prednostnih nalog, razgrnjenega v mnenju Komisije o prošnji Albanije za članstvo v Evropski uniji z dne 9. novembra 2010 (COM(2010)0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora med vlado in opozicijo, doseženega na konferenci predsednikov strank 14. novembra 2011, in revidiranega akcijskega načrta albanske vlade iz marca 2012 za 12 glavnih prednostnih nalog, razgrnjenega v mnenju Komisije o prošnji Albanije za članstvo v Evropski uniji z dne 9. novembra 2010 (COM(2010)0680),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o Albaniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o Albaniji (2),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je prihodnost Albanije in drugih držav Zahodnega Balkana povezana z Evropsko unijo in ker Albanija geografsko, zgodovinsko in kulturno pripada Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker je prihodnost Albanije in drugih držav Zahodnega Balkana povezana z Evropsko unijo in ker Albanija geografsko, zgodovinsko in kulturno pripada Evropi;

| B. | ker pristop Albanije k EU ne bi smel biti zgolj cilj vlade in opozicije, temveč bi moral biti v splošnem interesu vseh Albancev; |
| --- | --- |

B.

ker pristop Albanije k EU ne bi smel biti zgolj cilj vlade in opozicije, temveč bi moral biti v splošnem interesu vseh Albancev;

| C. | ker morajo države, ki se želijo pridružiti Uniji, dokazati, da so v vseh fazah pristopnega procesa sposobne okrepiti uresničevanje vrednost, na katerih temelji Unija; ker morajo že v zgodnji fazi vzpostaviti in spodbujati pravilno delovanje osrednjih institucij, potrebnih za demokratično upravljanje in izvajanje načel pravne države, od nacionalnega parlamenta, vlade in pravosodnega sistema, pa do sodišč, javnega tožilca in institucij kazenskega pregona; |
| --- | --- |

C.

ker morajo države, ki se želijo pridružiti Uniji, dokazati, da so v vseh fazah pristopnega procesa sposobne okrepiti uresničevanje vrednost, na katerih temelji Unija; ker morajo že v zgodnji fazi vzpostaviti in spodbujati pravilno delovanje osrednjih institucij, potrebnih za demokratično upravljanje in izvajanje načel pravne države, od nacionalnega parlamenta, vlade in pravosodnega sistema, pa do sodišč, javnega tožilca in institucij kazenskega pregona;

| D. | ker bi moral proces pristopa k EU postati gonilna sila za nadaljevanje reform in glavni dejavnik za zagotavljanje plodnega in odgovornega sodelovanja političnega vodstva države; |
| --- | --- |

D.

ker bi moral proces pristopa k EU postati gonilna sila za nadaljevanje reform in glavni dejavnik za zagotavljanje plodnega in odgovornega sodelovanja političnega vodstva države;

| E. | ker je program reform od sporazuma med vladajočo stranko in opozicijo novembra 2011 dosegel viden napredek; ker izzivi ostajajo in se je treba spoprijeti z njimi za nadaljnji napredek na poti do članstva EU; |
| --- | --- |

E.

ker je program reform od sporazuma med vladajočo stranko in opozicijo novembra 2011 dosegel viden napredek; ker izzivi ostajajo in se je treba spoprijeti z njimi za nadaljnji napredek na poti do članstva EU;

| F. | ker so za zagotavljanje stabilnosti in socialne kohezije poleg reform izvajanja zakonov in razvoja infrastrukture prav tako pomembne reforme na socialnem področju in njihovo učinkovito izvajanje in ker se mora to odražati tudi v financiranju EU; ker bi morala Komisija pri oblikovanju strategije za Albanijo za obdobje 2014–2020 to ustrezno upoštevati; |
| --- | --- |

F.

ker so za zagotavljanje stabilnosti in socialne kohezije poleg reform izvajanja zakonov in razvoja infrastrukture prav tako pomembne reforme na socialnem področju in njihovo učinkovito izvajanje in ker se mora to odražati tudi v financiranju EU; ker bi morala Komisija pri oblikovanju strategije za Albanijo za obdobje 2014–2020 to ustrezno upoštevati;

| G. | ker ima Albanija na Zahodnem Balkanu še vedno stabilizacijsko vlogo; |
| --- | --- |

G.

ker ima Albanija na Zahodnem Balkanu še vedno stabilizacijsko vlogo;

| H. | ker lahko Albanija zaradi prizadevanj za reforme, in če albansko prebivalstvo to želi, leta 2012 doseže naslednjo stopnjo v pristopnem procesu, in sicer dobi status kandidatke za pristop, če ji bo uspelo doseči kritično maso konkretnih rezultatov na še odprtih ključnih področjih reform; |
| --- | --- |

H.

ker lahko Albanija zaradi prizadevanj za reforme, in če albansko prebivalstvo to želi, leta 2012 doseže naslednjo stopnjo v pristopnem procesu, in sicer dobi status kandidatke za pristop, če ji bo uspelo doseči kritično maso konkretnih rezultatov na še odprtih ključnih področjih reform;

| I. | ker je EU postavila načela pravne države v osrčje procesa širitve; |
| --- | --- |

I.

ker je EU postavila načela pravne države v osrčje procesa širitve;

Splošne ugotovitve

| 1. | ponovno izraža svojo popolno podporo prihodnji pridružitvi Albanije Evropski uniji; se strinja z oceno Komisije, da bi tej državi lahko podelili status države kandidatke, če bo izvedla in sprejela najpomembnejše reforme v pravosodju, javni upravni in pri pregledu parlamentarnega poslovnika; čestita Albaniji za ta pomemben korak in spodbuja albansko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje že sprejetih zavez; poziva Svet, naj brez dodatnega odlašanja podeli Albaniji status kandidatke EU, če bo država izvedla navedene osrednje reforme; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža svojo popolno podporo prihodnji pridružitvi Albanije Evropski uniji; se strinja z oceno Komisije, da bi tej državi lahko podelili status države kandidatke, če bo izvedla in sprejela najpomembnejše reforme v pravosodju, javni upravni in pri pregledu parlamentarnega poslovnika; čestita Albaniji za ta pomemben korak in spodbuja albansko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje že sprejetih zavez; poziva Svet, naj brez dodatnega odlašanja podeli Albaniji status kandidatke EU, če bo država izvedla navedene osrednje reforme;

| 2. | pozdravlja odločna prizadevanja vlade in opozicije za sodelovanje pri reformah ter priznava, kako pomemben je politični sporazum iz novembra 2011, s katerim se je končalo daljše obdobje pat položaja ter utrla pot napredku na področju dvanajstih prednostnih nalog; poziva vladajočo večino ter opozicijo, naj nadaljujeta z medstrankarskim sodelovanjem ter podpirata uspešno sprejetje in dosledno izvajanje najpomembnejših reform, potrebnih za začetek uradnih pristopnih pogajanj; poudarja, da bi se morale vse politične stranke in akterji v Albaniji, vključno z mediji in civilno družbo, zavzemati za izboljšanje političnega ozračja v državi, da bi omogočili dialog in vzajemno razumevanje; zato od vseh političnih strank zahteva iskreno predanost cilju izboljšanja političnega ozračja v državi; poziva politične sile v Albaniji, naj v volilni kampanji naslednje leto ne dovolijo, da bi se država oddaljila od začrtane evropske poti; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja odločna prizadevanja vlade in opozicije za sodelovanje pri reformah ter priznava, kako pomemben je politični sporazum iz novembra 2011, s katerim se je končalo daljše obdobje pat položaja ter utrla pot napredku na področju dvanajstih prednostnih nalog; poziva vladajočo večino ter opozicijo, naj nadaljujeta z medstrankarskim sodelovanjem ter podpirata uspešno sprejetje in dosledno izvajanje najpomembnejših reform, potrebnih za začetek uradnih pristopnih pogajanj; poudarja, da bi se morale vse politične stranke in akterji v Albaniji, vključno z mediji in civilno družbo, zavzemati za izboljšanje političnega ozračja v državi, da bi omogočili dialog in vzajemno razumevanje; zato od vseh političnih strank zahteva iskreno predanost cilju izboljšanja političnega ozračja v državi; poziva politične sile v Albaniji, naj v volilni kampanji naslednje leto ne dovolijo, da bi se država oddaljila od začrtane evropske poti;

| 3. | poudarja, kako pomembne so svobodne in poštene volitve, saj dajejo demokratičnim institucijam verodostojnost in omogočajo njihovo ustrezno delovanje; poziva vse politične sile, naj si prizadevajo, da bi volilna kampanja naslednje leto in parlamentarne volitve leta 2013 potekale svobodno in pravično; je trdno prepričan, da bodo volitve pomemben preizkus zrelosti albanske demokracije in sposobnosti vseh političnih sil, da začrtajo skupni evropski načrt za državo, prav tako pa bodo pomembne za nadaljnji napredek v pristopnem procesu; opozarja, da je za utrditev demokracije potreben svoboden in pošten volilni proces z rezultati, ki so za vse ustrezne politične stranke v skladu z zakonom; pozdravlja politično soglasje glede predlogov sprememb k zakonodajnemu okviru za volitve, ki so upoštevali priporočila OVSE/ODIHR; |
| --- | --- |

3.

poudarja, kako pomembne so svobodne in poštene volitve, saj dajejo demokratičnim institucijam verodostojnost in omogočajo njihovo ustrezno delovanje; poziva vse politične sile, naj si prizadevajo, da bi volilna kampanja naslednje leto in parlamentarne volitve leta 2013 potekale svobodno in pravično; je trdno prepričan, da bodo volitve pomemben preizkus zrelosti albanske demokracije in sposobnosti vseh političnih sil, da začrtajo skupni evropski načrt za državo, prav tako pa bodo pomembne za nadaljnji napredek v pristopnem procesu; opozarja, da je za utrditev demokracije potreben svoboden in pošten volilni proces z rezultati, ki so za vse ustrezne politične stranke v skladu z zakonom; pozdravlja politično soglasje glede predlogov sprememb k zakonodajnemu okviru za volitve, ki so upoštevali priporočila OVSE/ODIHR;

| 4. | poziva vse politične sile, naj še najprej sprejemajo konkretne reforme, ki bodo vodile do oprijemljivih rezultatov v korist vseh državljanov; meni, da je pomembno, da albanska civilna družba, mediji in državljani od voditeljev zahtevajo odgovornost za doseganje konkretnih rezultatov v politiki; |
| --- | --- |

4.

poziva vse politične sile, naj še najprej sprejemajo konkretne reforme, ki bodo vodile do oprijemljivih rezultatov v korist vseh državljanov; meni, da je pomembno, da albanska civilna družba, mediji in državljani od voditeljev zahtevajo odgovornost za doseganje konkretnih rezultatov v politiki;

Utrjevanje demokracije in krepitev človekovih pravic

| 5. | meni, da so demokracija in načela pravne države najboljši varuhi človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

5.

meni, da so demokracija in načela pravne države najboljši varuhi človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 6. | zelo podpira konstruktiven politični dialog, ki ni zgolj ključni element dvanajstih glavnih prednostnih nalog, temveč tudi osnovni pogoj za delujočo demokracijo; poziva politično elito, naj podpre medstrankarski dialog in konsenz o reformah, da bi država lahko dosegla napredek pri pristopu; |
| --- | --- |

6.

zelo podpira konstruktiven politični dialog, ki ni zgolj ključni element dvanajstih glavnih prednostnih nalog, temveč tudi osnovni pogoj za delujočo demokracijo; poziva politično elito, naj podpre medstrankarski dialog in konsenz o reformah, da bi država lahko dosegla napredek pri pristopu;

| 7. | pozdravlja napredek Albanije pri izpolnjevanju političnih meril za članstvo v EU; ugotavlja, da je konstruktiven politični dialog pomemben element za doseganje konkretnih rezultatov pri izvajanju dvanajstih glavnih prednostnih nalog, predvsem tistih, ki se nanašajo na ustrezno delovanje parlamenta, sprejetje obravnavanih zakonov, ki zahtevajo okrepljeno večino, imenovanje varuha človekovih pravic, postopke predstavljanja in glasovanja za glavne institucije ter spremembo zakonodajnega okvira za volitve; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja napredek Albanije pri izpolnjevanju političnih meril za članstvo v EU; ugotavlja, da je konstruktiven politični dialog pomemben element za doseganje konkretnih rezultatov pri izvajanju dvanajstih glavnih prednostnih nalog, predvsem tistih, ki se nanašajo na ustrezno delovanje parlamenta, sprejetje obravnavanih zakonov, ki zahtevajo okrepljeno večino, imenovanje varuha človekovih pravic, postopke predstavljanja in glasovanja za glavne institucije ter spremembo zakonodajnega okvira za volitve;

| 8. | pozdravlja izvolitev novega predsednika; ugotavlja, da je bil volilni proces v skladu z ustavo; obžaluje pa, da politični proces, ki je spremljal volitve, ni temeljil na medstrankarskem dialogu; poudarja, da je vloga predsednika izjemno pomembna za združevanje naroda ter zagotavljanje stabilnosti in neodvisnosti državnih institucij; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja izvolitev novega predsednika; ugotavlja, da je bil volilni proces v skladu z ustavo; obžaluje pa, da politični proces, ki je spremljal volitve, ni temeljil na medstrankarskem dialogu; poudarja, da je vloga predsednika izjemno pomembna za združevanje naroda ter zagotavljanje stabilnosti in neodvisnosti državnih institucij;

| 9. | ceni dialog, ki se razvija med civilno družbo in albansko vlado; poudarja, da je treba ohraniti zagon tega odnosa in utrditi dosežke; |
| --- | --- |

9.

ceni dialog, ki se razvija med civilno družbo in albansko vlado; poudarja, da je treba ohraniti zagon tega odnosa in utrditi dosežke;

| 10. | poudarja, kako pomembne so povsem delujoče predstavniške institucije, ki so hrbtenica utrjenega demokratičnega sistema in osrednje politično merilo evropske integracije; v zvezi s tem poudarja osrednjo vlogo parlamenta in poziva politične sile v tej državi, naj dodatno izboljšajo delovanje, sprejmejo in začnejo izvajati predvideno reformo poslovnika parlamenta, dodatno okrepijo nadzorno vlogo parlamenta, tudi s pogostejšim zasliševanjem članov vlade, izboljšajo pripravo zakonodaje in okrepijo posvetovanje s civilno družbo, sindikati in socialnimi organizacijami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, kako pomembne so povsem delujoče predstavniške institucije, ki so hrbtenica utrjenega demokratičnega sistema in osrednje politično merilo evropske integracije; v zvezi s tem poudarja osrednjo vlogo parlamenta in poziva politične sile v tej državi, naj dodatno izboljšajo delovanje, sprejmejo in začnejo izvajati predvideno reformo poslovnika parlamenta, dodatno okrepijo nadzorno vlogo parlamenta, tudi s pogostejšim zasliševanjem članov vlade, izboljšajo pripravo zakonodaje in okrepijo posvetovanje s civilno družbo, sindikati in socialnimi organizacijami;

| 11. | ugotavlja, da je bil dosežen omejen napredek pri pravosodni reformi; poziva oblasti, naj z dodatnimi ukrepi zagotovijo resnično neodvisnost, integriteto, preglednost, odgovornost in učinkovitost sodstva brez političnega vmešavanja in korupcije, državljanom omogočijo enakopraven dostop do sodišč, zagotovijo, da se sojenje odvije v razumnem roku, ter pospešijo uresničevanje strategije pravosodne reforme, vključno s sprejetjem predlogov sprememb k zakonodaji o višjem sodišču; meni, da mora biti pravosodna reforma postopna in nepreklicna ter mora vključevati zanesljive posvetovalne mehanizme in povečati učinkovitost sistema, sodstvu pa dati na voljo dovolj sredstev, da bo lahko učinkovito delovalo po vsej državi; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je bil dosežen omejen napredek pri pravosodni reformi; poziva oblasti, naj z dodatnimi ukrepi zagotovijo resnično neodvisnost, integriteto, preglednost, odgovornost in učinkovitost sodstva brez političnega vmešavanja in korupcije, državljanom omogočijo enakopraven dostop do sodišč, zagotovijo, da se sojenje odvije v razumnem roku, ter pospešijo uresničevanje strategije pravosodne reforme, vključno s sprejetjem predlogov sprememb k zakonodaji o višjem sodišču; meni, da mora biti pravosodna reforma postopna in nepreklicna ter mora vključevati zanesljive posvetovalne mehanizme in povečati učinkovitost sistema, sodstvu pa dati na voljo dovolj sredstev, da bo lahko učinkovito delovalo po vsej državi;

| 12. | poudarja, da je treba okrepiti kazenski pregon trgovine z ljudmi in prizadevanja za zaščito žrtev; poziva k sprejetju strategije za pravno varstvo otrok ter izvajanje sodnih odločb, kar je osnovni pogoj za delujoče in učinkovito sodstvo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba okrepiti kazenski pregon trgovine z ljudmi in prizadevanja za zaščito žrtev; poziva k sprejetju strategije za pravno varstvo otrok ter izvajanje sodnih odločb, kar je osnovni pogoj za delujoče in učinkovito sodstvo;

| 13. | pozdravlja novi pristop Komisije in zaveze, da bo načela pravne države postavila v središče širitvene politike; meni, da bi moral ta pristop pomeniti dodatno spodbudo za izvedbo najpomembnejših pravosodnih reform ter še olajšati napredek Albanije na teh področjih, prav tako pa omogočiti doseganje konkretnih rezultatov in verodostojnih dosežkov na področju izvajanja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja novi pristop Komisije in zaveze, da bo načela pravne države postavila v središče širitvene politike; meni, da bi moral ta pristop pomeniti dodatno spodbudo za izvedbo najpomembnejših pravosodnih reform ter še olajšati napredek Albanije na teh področjih, prav tako pa omogočiti doseganje konkretnih rezultatov in verodostojnih dosežkov na področju izvajanja;

| 14. | poudarja, da je treba odpraviti nevarnost politiziranja javne uprave ter vzpostaviti na dosežkih temelječo in strokovno javno upravo, ki deluje pregledno in je zmožna sprejeti in izvajati zakone; pozdravlja postopek ustanovitve albanske šole za javno upravo; izraža zadovoljstvo nad imenovanjem varuha človekovih pravic, ki je potekalo na odprt in pregleden način, ter poziva k zagotavljanju zadostne politične podpore tej instituciji; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba odpraviti nevarnost politiziranja javne uprave ter vzpostaviti na dosežkih temelječo in strokovno javno upravo, ki deluje pregledno in je zmožna sprejeti in izvajati zakone; pozdravlja postopek ustanovitve albanske šole za javno upravo; izraža zadovoljstvo nad imenovanjem varuha človekovih pravic, ki je potekalo na odprt in pregleden način, ter poziva k zagotavljanju zadostne politične podpore tej instituciji;

| 15. | pozdravlja imenovanje varuha človekovih pravic decembra 2011; poziva albanske oblasti, naj uradu varuha človekovih pravic zagotovijo ustrezno politično podporo in sredstva; spodbuja albansko civilno družbo in državljane, naj institucijo v celoti izkoristijo za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja imenovanje varuha človekovih pravic decembra 2011; poziva albanske oblasti, naj uradu varuha človekovih pravic zagotovijo ustrezno politično podporo in sredstva; spodbuja albansko civilno družbo in državljane, naj institucijo v celoti izkoristijo za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic;

| 16. | je zaskrbljen nad tem, da je korupcija še vedno prisotna v življenju državljanov; nadvse priporoča, naj se intenzivneje izvaja politika ničelne tolerance do korupcije in zlorabe javnih sredstev, obenem pa se naj vsem obtožencem zagotovi pošteno, pravično in pravočasno sojenje; poziva k hitremu začetku izvajanja priporočil skupine držav proti korupciji, zlasti tistih, ki se nanašajo na inkriminacijo in financiranje političnih strank; ugotavlja, da je potrebno okrepljeno izvajanje politik za boj proti korupciji; ugotavlja, da izvajanje protikorupcijske strategije poteka prepočasi; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen nad tem, da je korupcija še vedno prisotna v življenju državljanov; nadvse priporoča, naj se intenzivneje izvaja politika ničelne tolerance do korupcije in zlorabe javnih sredstev, obenem pa se naj vsem obtožencem zagotovi pošteno, pravično in pravočasno sojenje; poziva k hitremu začetku izvajanja priporočil skupine držav proti korupciji, zlasti tistih, ki se nanašajo na inkriminacijo in financiranje političnih strank; ugotavlja, da je potrebno okrepljeno izvajanje politik za boj proti korupciji; ugotavlja, da izvajanje protikorupcijske strategije poteka prepočasi;

| 17. | poudarja, da je treba po dogodkih iz januarja 2011 brez nadaljnjega odlašanja in oviranja izvesti obširno in neodvisno kazensko preiskavo ter izpeljati verodostojen sodni postopek; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba po dogodkih iz januarja 2011 brez nadaljnjega odlašanja in oviranja izvesti obširno in neodvisno kazensko preiskavo ter izpeljati verodostojen sodni postopek;

| 18. | pozdravlja zavezanost vseh političnih sil k boju proti nekaznovanosti ter pozdravlja soglasje v parlamentu za reformo sistema imunitet, da se bo omogočilo preiskovanje višjih državnih uradnikov, sodnikov in tožilcev; poziva vse pristojne organe, naj zagotovijo dosledno izvajanje tega sistema; poziva albanske organe, naj okrepijo izvajanje in institucionalno usklajevanje strategije vlade za boj proti korupciji za obdobje 2007–2013; poudarja, da je treba okrepiti politične zaveze, da bi napredovali pri preiskavah in obsodbah, tudi v primerih korupcije na visokih položajih; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja zavezanost vseh političnih sil k boju proti nekaznovanosti ter pozdravlja soglasje v parlamentu za reformo sistema imunitet, da se bo omogočilo preiskovanje višjih državnih uradnikov, sodnikov in tožilcev; poziva vse pristojne organe, naj zagotovijo dosledno izvajanje tega sistema; poziva albanske organe, naj okrepijo izvajanje in institucionalno usklajevanje strategije vlade za boj proti korupciji za obdobje 2007–2013; poudarja, da je treba okrepiti politične zaveze, da bi napredovali pri preiskavah in obsodbah, tudi v primerih korupcije na visokih položajih;

| 19. | pozdravlja prizadevanja za zajezitev organiziranega kriminala, zlasti glede izvajanja protimafijske zakonodaje, tudi številnejše zaplembe premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; poziva oblasti, naj dodatno okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje v Albaniji in s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja prizadevanja za zajezitev organiziranega kriminala, zlasti glede izvajanja protimafijske zakonodaje, tudi številnejše zaplembe premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; poziva oblasti, naj dodatno okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje v Albaniji in s sosednjimi državami;

| 20. | je seznanjen z napredkom, doseženim v boju proti organiziranemu kriminalu in upravljanju meja; poudarja, da je treba nadaljevati z reformami na teh področjih, zlasti z okrepitvijo usklajevanja med institucijami kazenskega pregona; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z napredkom, doseženim v boju proti organiziranemu kriminalu in upravljanju meja; poudarja, da je treba nadaljevati z reformami na teh področjih, zlasti z okrepitvijo usklajevanja med institucijami kazenskega pregona;

| 21. | poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za to, da bi delo policije v celoti spoštovalo človekove pravice in bilo usmerjeno v rezultate; poziva k proaktivnim in učinkovitejšim ukrepom za preganjanje storilcev in zaščito žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za to, da bi delo policije v celoti spoštovalo človekove pravice in bilo usmerjeno v rezultate; poziva k proaktivnim in učinkovitejšim ukrepom za preganjanje storilcev in zaščito žrtev trgovine z ljudmi;

| 22. | poudarja izjemen pomen strokovnih, neodvisnih ter raznolikih javnih in zasebnih medijev, saj gre pri tem za steber demokracije; poziva pristojne oblasti, naj zagotavljajo in spodbujajo pluralizem medijev ter svobodo medijskega izražanja in informiranja brez političnega ali drugega posredovanja in sprejmejo ukrepe za preglednost lastništva nad mediji in njihovega financiranja; |
| --- | --- |

22.

poudarja izjemen pomen strokovnih, neodvisnih ter raznolikih javnih in zasebnih medijev, saj gre pri tem za steber demokracije; poziva pristojne oblasti, naj zagotavljajo in spodbujajo pluralizem medijev ter svobodo medijskega izražanja in informiranja brez političnega ali drugega posredovanja in sprejmejo ukrepe za preglednost lastništva nad mediji in njihovega financiranja;

| 23. | je zaskrbljen zaradi svobode izražanja, svobode medijev in zlasti neodvisnosti upravnega organa, nacionalnega odbora za radio in televizijo; obžaluje, da upravni organ še vedno nima zadostnih upravnih in tehničnih zmogljivosti ter uredniške neodvisnosti; poziva k sprejetju zakona o storitvah avdiovizualnih medijev; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi svobode izražanja, svobode medijev in zlasti neodvisnosti upravnega organa, nacionalnega odbora za radio in televizijo; obžaluje, da upravni organ še vedno nima zadostnih upravnih in tehničnih zmogljivosti ter uredniške neodvisnosti; poziva k sprejetju zakona o storitvah avdiovizualnih medijev;

| 24. | je zaskrbljen zaradi neposrednega vmešavanja vlade v imenovanje upraviteljev javne radiotelevizije, saj se tako ovira oblikovanje političnega pluralizma in posledično krepitev demokracije, in zaradi dejstva, da neodvisnost urednikov od vlade ni bila okrepljena; je zaskrbljen, da se obrekovanje še vedno lahko kaznuje z visokimi kaznimi za novinarje, posledica tega pa je samocenzura novinarjev; zahteva verodostojno in učinkovito izvajanje ukrepov za zaščito novinarjev; je zelo zaskrbljen, ker novinarji delujejo v negotovih delovnih pogojih, in obžaluje, da še vedno nimajo zakonsko urejenih pravic iz delovnega razmerja ter da mnogi med njimi ne prejemajo plače od lastnikov medijev; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen zaradi neposrednega vmešavanja vlade v imenovanje upraviteljev javne radiotelevizije, saj se tako ovira oblikovanje političnega pluralizma in posledično krepitev demokracije, in zaradi dejstva, da neodvisnost urednikov od vlade ni bila okrepljena; je zaskrbljen, da se obrekovanje še vedno lahko kaznuje z visokimi kaznimi za novinarje, posledica tega pa je samocenzura novinarjev; zahteva verodostojno in učinkovito izvajanje ukrepov za zaščito novinarjev; je zelo zaskrbljen, ker novinarji delujejo v negotovih delovnih pogojih, in obžaluje, da še vedno nimajo zakonsko urejenih pravic iz delovnega razmerja ter da mnogi med njimi ne prejemajo plače od lastnikov medijev;

| 25. | poziva oblasti, naj zakonodajo o volitvah, svobodi zbiranja in medijski svobodi uskladijo z mednarodnimi standardi ter zagotovijo popolno izvajanje te zakonodaje; poziva oblasti, naj spodbujajo in vzdržujejo digitalno svobodo, za katero velja, da je bistven del pristopnih meril; |
| --- | --- |

25.

poziva oblasti, naj zakonodajo o volitvah, svobodi zbiranja in medijski svobodi uskladijo z mednarodnimi standardi ter zagotovijo popolno izvajanje te zakonodaje; poziva oblasti, naj spodbujajo in vzdržujejo digitalno svobodo, za katero velja, da je bistven del pristopnih meril;

| 26. | priznava, da je bil dosežen napredek pri varstvu manjšin; vendar opaža, da so potrebna dodatna prizadevanja za boj proti diskriminaciji, zlasti ko gre za osebe, ki so ji izpostavljene; v zvezi s tem spominja albansko vlado, da ima odgovornost vzpostaviti ozračje vključevanja in strpnosti v državi; poziva k odločilnim ukrepom, s katerimi bi celovito zaščitili človekove pravice in izboljšali kakovost življenja pripadnikov manjšin v vsej državi, med drugim tudi z izvajanjem obstoječih ukrepov na področju uporabe manjšinskih jezikov v izobraževanju, veri in množičnih medijih ter z obravnavanjem vseh primerov diskriminacije proti njim; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je bil dosežen napredek pri varstvu manjšin; vendar opaža, da so potrebna dodatna prizadevanja za boj proti diskriminaciji, zlasti ko gre za osebe, ki so ji izpostavljene; v zvezi s tem spominja albansko vlado, da ima odgovornost vzpostaviti ozračje vključevanja in strpnosti v državi; poziva k odločilnim ukrepom, s katerimi bi celovito zaščitili človekove pravice in izboljšali kakovost življenja pripadnikov manjšin v vsej državi, med drugim tudi z izvajanjem obstoječih ukrepov na področju uporabe manjšinskih jezikov v izobraževanju, veri in množičnih medijih ter z obravnavanjem vseh primerov diskriminacije proti njim;

| 27. | poudarja, da je treba te pravice zagotoviti vsem manjšinskim skupinam, ne pa samo narodnim manjšinam; prav tako poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev premoženjskih in lastninskih pravic manjšinskih skupin; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da še vedno primanjkujejo sredstva za izvajanje akcijskega načrta za Rome; poziva k večji odgovornosti v zvezi z zagotavljanjem storitev manjšinam in ranljivim skupinam; poudarja, kako pomembno je spoštovati načelo samoopredelitve, in poziva k objektivni in pregledni obdelavi podatkov popisa v skladu z mednarodno priznanimi standardi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba te pravice zagotoviti vsem manjšinskim skupinam, ne pa samo narodnim manjšinam; prav tako poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev premoženjskih in lastninskih pravic manjšinskih skupin; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da še vedno primanjkujejo sredstva za izvajanje akcijskega načrta za Rome; poziva k večji odgovornosti v zvezi z zagotavljanjem storitev manjšinam in ranljivim skupinam; poudarja, kako pomembno je spoštovati načelo samoopredelitve, in poziva k objektivni in pregledni obdelavi podatkov popisa v skladu z mednarodno priznanimi standardi;

| 28. | pozdravlja napredek, dosežen na področju človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, zlasti dejstvo, da je bil prvi javni shod lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev 17. maja 2012 v Tirani varen in prešeren dogodek; vendar odločno zavrača diskriminatorne izjave namestnika ministra za obrambo z istega dne, pozdravlja pa kritiko, ki jo je v zvezi s tem izrazil predsednik vlade Sali Berisha; poudarja, da je še vedno prisotna diskriminacija lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter da je še vedno nujno treba pregledati zakonodajo, da bi obravnavali morebitne diskriminatorne določbe in dosegli rezultate; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja napredek, dosežen na področju človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, zlasti dejstvo, da je bil prvi javni shod lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev 17. maja 2012 v Tirani varen in prešeren dogodek; vendar odločno zavrača diskriminatorne izjave namestnika ministra za obrambo z istega dne, pozdravlja pa kritiko, ki jo je v zvezi s tem izrazil predsednik vlade Sali Berisha; poudarja, da je še vedno prisotna diskriminacija lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter da je še vedno nujno treba pregledati zakonodajo, da bi obravnavali morebitne diskriminatorne določbe in dosegli rezultate;

| 29. | poziva k potrebnemu napredku na področju temeljnih pravic in svoboščin ter učinkovitemu izvajanju teh politik, da bi zagotovili pravice žensk in enakost spolov, pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, pravice otrok, pravice družbeno ranljivih oseb in invalidov ter pravice manjšin, saj se še vedno poroča o diskriminaciji lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, romske manjšine in drugih ranljivih skupin; poudarja, da je treba izboljšati pravice in kakovost življenj ljudi, ki so odvisni od države, na primer zapornikov, sirot in duševnih bolnikov; |
| --- | --- |

29.

poziva k potrebnemu napredku na področju temeljnih pravic in svoboščin ter učinkovitemu izvajanju teh politik, da bi zagotovili pravice žensk in enakost spolov, pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, pravice otrok, pravice družbeno ranljivih oseb in invalidov ter pravice manjšin, saj se še vedno poroča o diskriminaciji lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, romske manjšine in drugih ranljivih skupin; poudarja, da je treba izboljšati pravice in kakovost življenj ljudi, ki so odvisni od države, na primer zapornikov, sirot in duševnih bolnikov;

| 30. | pozdravlja zakone in ukrepe, sprejete za spodbujanje enakosti spolov, vendar meni, da je njihovo dejansko izvajanje neprimerno, saj so ženske denimo še zmeraj v neenakopravnem položaju, kadar gre za dostop do političnega življenja, izobraževanja in trga dela; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja zakone in ukrepe, sprejete za spodbujanje enakosti spolov, vendar meni, da je njihovo dejansko izvajanje neprimerno, saj so ženske denimo še zmeraj v neenakopravnem položaju, kadar gre za dostop do političnega življenja, izobraževanja in trga dela;

| 31. | ugotavlja, da so še zmeraj prisotni nasilje v družini, prisilna prostitucija in izjemno visoka stopnja trgovine z ženskami in otroki in da ni usklajevanja pristojnih organov, ki bi bilo nujno za zagotavljanje njihove bistvene zaščite; opozarja, da je treba žrtvam zagotoviti dostop do popolne pravne pomoči in psihološke podpore, ter poziva oblasti, naj ukrepajo, tudi s povečanim financiranjem agencij in ustreznih služb, da bi odpravile nasilje in neenakost; poudarja, da je nujno treba sprejeti in začeti izvajati ukrepe, kot so specializirane strukture socialnega skrbstva in centri za rehabilitacijo, ter vzpostaviti mrežo zatočišč in organizacij, ki pomagajo ženskam in otrokom, da bi jih med drugim poskusili ponovno vključiti v družbo; pozdravlja nenehno dosegljivo in brezplačno telefonsko pomoč za žrtve, okrepitev oddelkov za zaščito otrok ter vzoren primer sodelovanja na področju skupne pomoči žrtvam, ki ga dajejo občina Tirana, policija, pravosodni sistem in nevladne organizacije; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da so še zmeraj prisotni nasilje v družini, prisilna prostitucija in izjemno visoka stopnja trgovine z ženskami in otroki in da ni usklajevanja pristojnih organov, ki bi bilo nujno za zagotavljanje njihove bistvene zaščite; opozarja, da je treba žrtvam zagotoviti dostop do popolne pravne pomoči in psihološke podpore, ter poziva oblasti, naj ukrepajo, tudi s povečanim financiranjem agencij in ustreznih služb, da bi odpravile nasilje in neenakost; poudarja, da je nujno treba sprejeti in začeti izvajati ukrepe, kot so specializirane strukture socialnega skrbstva in centri za rehabilitacijo, ter vzpostaviti mrežo zatočišč in organizacij, ki pomagajo ženskam in otrokom, da bi jih med drugim poskusili ponovno vključiti v družbo; pozdravlja nenehno dosegljivo in brezplačno telefonsko pomoč za žrtve, okrepitev oddelkov za zaščito otrok ter vzoren primer sodelovanja na področju skupne pomoči žrtvam, ki ga dajejo občina Tirana, policija, pravosodni sistem in nevladne organizacije;

| 32. | poudarja, da je treba nameniti posebno pozornost varstvu otrokovih pravic, med drugim tudi z izboljšanjem pogojev v državnih institucijah za otroško varstvo, poenostavitvijo možnosti za rejništvo ter odločnim bojem proti trgovini z ljudmi in otroškemu delu; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba nameniti posebno pozornost varstvu otrokovih pravic, med drugim tudi z izboljšanjem pogojev v državnih institucijah za otroško varstvo, poenostavitvijo možnosti za rejništvo ter odločnim bojem proti trgovini z ljudmi in otroškemu delu;

| 33. | poudarja, da je treba vzpostaviti sodoben izobraževalni sistem, ki bo osredotočen na učenca in na zagotavljanje najboljše možne izobrazbe; meni, da je pomembno, da imajo vsi otroci, zlasti pa tisti iz družin z nizkimi dohodki in manjšinskih skupin, zagotovljen dostop do izobraževanja in šolskega materiala; je seznanjen z obveznostjo vlade, da zagotovi visoko raven univerzitetne in tehnične izobrazbe ter uveljavljene delavske pravice v dodiplomskem študiju, in tako spodbudi mlade diplomante, da bodo s svojimi storitvami prispevali k napredku države; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba vzpostaviti sodoben izobraževalni sistem, ki bo osredotočen na učenca in na zagotavljanje najboljše možne izobrazbe; meni, da je pomembno, da imajo vsi otroci, zlasti pa tisti iz družin z nizkimi dohodki in manjšinskih skupin, zagotovljen dostop do izobraževanja in šolskega materiala; je seznanjen z obveznostjo vlade, da zagotovi visoko raven univerzitetne in tehnične izobrazbe ter uveljavljene delavske pravice v dodiplomskem študiju, in tako spodbudi mlade diplomante, da bodo s svojimi storitvami prispevali k napredku države;

| 34. | poziva vlado, naj v celoti zagotovi spoštovanje delovne zakonodaje v javnem in zasebnem sektorju ter pravic sindikatov, tako da spodbuja krepitev prakse mediacije za reševanje delovnih sporov; poziva vlado, naj dodatno okrepi tristranski dialog v nacionalnem svetu za delo, tako da razširi pristojnosti tega sveta in vključi odobritve pomembnih svežnjev socialne in gospodarske politike in zakonodaje, prav tako pa naj okrepi vlogo sindikatov v nacionalnem svetu za delo; |
| --- | --- |

34.

poziva vlado, naj v celoti zagotovi spoštovanje delovne zakonodaje v javnem in zasebnem sektorju ter pravic sindikatov, tako da spodbuja krepitev prakse mediacije za reševanje delovnih sporov; poziva vlado, naj dodatno okrepi tristranski dialog v nacionalnem svetu za delo, tako da razširi pristojnosti tega sveta in vključi odobritve pomembnih svežnjev socialne in gospodarske politike in zakonodaje, prav tako pa naj okrepi vlogo sindikatov v nacionalnem svetu za delo;

| 35. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da ni akcijskega načrta za zaposlovanje, in zaradi zmanjševanja proračuna za izvajanje reform socialne pomoči in varstva; poziva albanske oblasti, naj pripravijo tak akcijski načrt; poziva k redni pripravi statistike o trgu dela, ki bo skladna s statistiko drugih držav pristopnic in Eurostata, da bi lahko bolje spremljali in primerjali razmere glede zaposlenosti v Albaniji; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da ni akcijskega načrta za zaposlovanje, in zaradi zmanjševanja proračuna za izvajanje reform socialne pomoči in varstva; poziva albanske oblasti, naj pripravijo tak akcijski načrt; poziva k redni pripravi statistike o trgu dela, ki bo skladna s statistiko drugih držav pristopnic in Eurostata, da bi lahko bolje spremljali in primerjali razmere glede zaposlenosti v Albaniji;

| 36. | poziva oblasti, naj še izboljšajo ravnanje s pridržanimi osebami in zaporniki v skladu s priporočili nacionalnega varuha človekovih pravic in mednarodnimi standardi človekovih pravic, saj se še vedno poroča o primerih slabega ravnanja; poudarja, da je treba zmanjšati pogostost pridržanja prestopnikov, pri katerih je tveganje nizko, ter globoko obžaluje dolgotrajno pridržanje mladoletnikov pred začetkom sojenja in prekomerno uporabo tega ukrepa, tudi v ustanovah, ki niso primerne za ponovno vključevanje mladoletnikov; poziva k sprejetju strategije za pravosodni sistem za mladoletnike in s tem povezanega akcijskega načrta za obravnavo obstoječih pomanjkljivosti v zakonodaji in praksi, ki bo v skladu z mednarodnimi standardi in najboljšimi praksami drugih evropskih držav; |
| --- | --- |

36.

poziva oblasti, naj še izboljšajo ravnanje s pridržanimi osebami in zaporniki v skladu s priporočili nacionalnega varuha človekovih pravic in mednarodnimi standardi človekovih pravic, saj se še vedno poroča o primerih slabega ravnanja; poudarja, da je treba zmanjšati pogostost pridržanja prestopnikov, pri katerih je tveganje nizko, ter globoko obžaluje dolgotrajno pridržanje mladoletnikov pred začetkom sojenja in prekomerno uporabo tega ukrepa, tudi v ustanovah, ki niso primerne za ponovno vključevanje mladoletnikov; poziva k sprejetju strategije za pravosodni sistem za mladoletnike in s tem povezanega akcijskega načrta za obravnavo obstoječih pomanjkljivosti v zakonodaji in praksi, ki bo v skladu z mednarodnimi standardi in najboljšimi praksami drugih evropskih držav;

| 37. | poudarja, da je treba pojasniti lastniške pravice in v celoti začeti izvajati nacionalno strategijo in akcijski načrt za te pravice; poudarja, da so med procesom potrebna temeljita posvetovanja z vsemi interesnimi skupinami; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo za izvajanje strategije in akcijskega načrta; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba pojasniti lastniške pravice in v celoti začeti izvajati nacionalno strategijo in akcijski načrt za te pravice; poudarja, da so med procesom potrebna temeljita posvetovanja z vsemi interesnimi skupinami; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo za izvajanje strategije in akcijskega načrta;

| 38. | poziva vlado in vse odgovorne organe, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo za strogo izvajanje vseh potrebnih meril in ukrepov za potovanje v države schengenskega območja brez vizumov; meni, da je treba državljane primerno obvestiti o omejitvah v brezvizumskem režimu, da bi preprečili vse vrste zlorab svobode potovanja in politike liberalizacije vizumskega režima; je seznanjen s tem, da je bila liberalizacija vizumskega režima eden največjih dosežkov države pri njenem nedavnem napredku v smeri članstva v EU; |
| --- | --- |

38.

poziva vlado in vse odgovorne organe, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo za strogo izvajanje vseh potrebnih meril in ukrepov za potovanje v države schengenskega območja brez vizumov; meni, da je treba državljane primerno obvestiti o omejitvah v brezvizumskem režimu, da bi preprečili vse vrste zlorab svobode potovanja in politike liberalizacije vizumskega režima; je seznanjen s tem, da je bila liberalizacija vizumskega režima eden največjih dosežkov države pri njenem nedavnem napredku v smeri članstva v EU;

Nadaljevanje socialno-ekonomskih reform

| 39. | poziva vlado, naj vzpostavi in uresničuje strukturne reforme in reforme, ki se nanašajo na pravno državo, saj njihova odsotnost med drugim ovira možnost izvrševanja pogodb, da bi se ohranila makroekonomska stabilnost ter okrepilo gospodarsko okolje, ugodno za naložbe, gospodarsko rast ter trajnostni gospodarski razvoj v korist državljanov; spodbuja vlado, naj prav tako obravnava vprašanje lastniške pravice, da bi izboljšali sistem pobiranja davkov, se osredotočili na infrastrukturo in človeške vire ter se hkrati spopadli z razširjeno neformalno ekonomijo ter neurejenim trgom dela, ki ovirata socialno kohezijo in gospodarske obete države; |
| --- | --- |

39.

poziva vlado, naj vzpostavi in uresničuje strukturne reforme in reforme, ki se nanašajo na pravno državo, saj njihova odsotnost med drugim ovira možnost izvrševanja pogodb, da bi se ohranila makroekonomska stabilnost ter okrepilo gospodarsko okolje, ugodno za naložbe, gospodarsko rast ter trajnostni gospodarski razvoj v korist državljanov; spodbuja vlado, naj prav tako obravnava vprašanje lastniške pravice, da bi izboljšali sistem pobiranja davkov, se osredotočili na infrastrukturo in človeške vire ter se hkrati spopadli z razširjeno neformalno ekonomijo ter neurejenim trgom dela, ki ovirata socialno kohezijo in gospodarske obete države;

| 40. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti energetski varnosti, diverzifikaciji energetskih virov in izboljšanju omrežij javnega prevoza; obžaluje neprimernost javnega prevoza, zlasti železniškega, ter slabo upravljanje prometnih omrežij; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti energetski varnosti, diverzifikaciji energetskih virov in izboljšanju omrežij javnega prevoza; obžaluje neprimernost javnega prevoza, zlasti železniškega, ter slabo upravljanje prometnih omrežij;

| 41. | poziva k večjemu napredku na področju okoljskega varstva in podnebnih sprememb, celotnemu izvajanju okoljske zakonodaje in tesnejšemu regionalnemu sodelovanju za spodbujanje okoljske trajnosti; poziva vlado, naj ohranjanje edinstvene pokrajine Albanije določi kot prednostno nalogo ter pospeši usklajevanje z zakonodajo EU na področjih kakovosti zraka in vode, ravnanja z odpadki in nadzora nad industrijskim onesnaževanjem; poziva vlado, naj pripravi politiko za obnovljive vire energije, se učinkoviteje spopade s problemoma ravnanja z odpadki in nezakonitega uvoza odpadkov ter razvije okoljsko trajnostni turizem; v zvezi s tem poziva oblasti, naj v tesnem sodelovanju z akterji in organizacijami civilne družbe na lokalni in državni ravni v celoti izvajajo nacionalni načrt za ravnanje z odpadki ter vzpostavijo pregledno in dobro delujočo infrastrukturo za nadzor nad odpadki; |
| --- | --- |

41.

poziva k večjemu napredku na področju okoljskega varstva in podnebnih sprememb, celotnemu izvajanju okoljske zakonodaje in tesnejšemu regionalnemu sodelovanju za spodbujanje okoljske trajnosti; poziva vlado, naj ohranjanje edinstvene pokrajine Albanije določi kot prednostno nalogo ter pospeši usklajevanje z zakonodajo EU na področjih kakovosti zraka in vode, ravnanja z odpadki in nadzora nad industrijskim onesnaževanjem; poziva vlado, naj pripravi politiko za obnovljive vire energije, se učinkoviteje spopade s problemoma ravnanja z odpadki in nezakonitega uvoza odpadkov ter razvije okoljsko trajnostni turizem; v zvezi s tem poziva oblasti, naj v tesnem sodelovanju z akterji in organizacijami civilne družbe na lokalni in državni ravni v celoti izvajajo nacionalni načrt za ravnanje z odpadki ter vzpostavijo pregledno in dobro delujočo infrastrukturo za nadzor nad odpadki;

| 42. | je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti, čeprav je nižja kot v preteklosti, ter števila Albancev, ki še vedno živijo pod pragom revščine; poziva vlado, naj sprejme vse možne ukrepe, da bi obravnavala najhujšo revščino in ustvarila sistem socialnega varstva za finančno šibkejše državljane ter tiste, ki najnujneje potrebujejo pomoč, tudi ranljive skupine in otroke, invalide in manjšinske skupine; meni, da je pomembno zagotoviti, da bodo imeli enak dostop do izobraževanja, zdravstva, nastanitve in javnih storitev; |
| --- | --- |

42.

je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti, čeprav je nižja kot v preteklosti, ter števila Albancev, ki še vedno živijo pod pragom revščine; poziva vlado, naj sprejme vse možne ukrepe, da bi obravnavala najhujšo revščino in ustvarila sistem socialnega varstva za finančno šibkejše državljane ter tiste, ki najnujneje potrebujejo pomoč, tudi ranljive skupine in otroke, invalide in manjšinske skupine; meni, da je pomembno zagotoviti, da bodo imeli enak dostop do izobraževanja, zdravstva, nastanitve in javnih storitev;

| 43. | priporoča sprejetje sodobnih javnih naložb za spodbuditev trajnostnega razvoja in zmanjšanje brezposelnosti; je prepričan, da bo celovit program javnih naložb prav tako pripomogel k izkoriščanju potenciala mladih albanskih diplomantov; poziva vlado, naj sprejme tudi ukrepe in zakonodajo za spodbujanje zaposlovanja in rasti; |
| --- | --- |

43.

priporoča sprejetje sodobnih javnih naložb za spodbuditev trajnostnega razvoja in zmanjšanje brezposelnosti; je prepričan, da bo celovit program javnih naložb prav tako pripomogel k izkoriščanju potenciala mladih albanskih diplomantov; poziva vlado, naj sprejme tudi ukrepe in zakonodajo za spodbujanje zaposlovanja in rasti;

| 44. | je zaskrbljen zaradi položaja nekdanjih političnih zapornikov, med katerimi so nekateri pred kratkim protestirali; poziva pristojne organe, naj v celoti izvajajo zakon o odškodninah nekdanjim političnim zapornikom; |
| --- | --- |

44.

je zaskrbljen zaradi položaja nekdanjih političnih zapornikov, med katerimi so nekateri pred kratkim protestirali; poziva pristojne organe, naj v celoti izvajajo zakon o odškodninah nekdanjim političnim zapornikom;

Spodbujanje regionalnega in mednarodnega sodelovanja

| 45. | izreka pohvalo Albaniji za spodbujanje dobrososedskih odnosov; ponovno izraža prepričanje, da je treba meje na zahodnem Balkanu v celoti spoštovati ter spodbuja Albanijo in vse zadevne strani, naj se vzdržijo dejanj, ki bi lahko sprožila regijske napetosti; pozdravlja politiko vlade do albanskih skupnosti v sosednjih državah, zlasti njen nasvet, naj sodelujejo s svojimi vladami pri reševanju težav; |
| --- | --- |

45.

izreka pohvalo Albaniji za spodbujanje dobrososedskih odnosov; ponovno izraža prepričanje, da je treba meje na zahodnem Balkanu v celoti spoštovati ter spodbuja Albanijo in vse zadevne strani, naj se vzdržijo dejanj, ki bi lahko sprožila regijske napetosti; pozdravlja politiko vlade do albanskih skupnosti v sosednjih državah, zlasti njen nasvet, naj sodelujejo s svojimi vladami pri reševanju težav;

| 46. | poziva Albanijo, naj prekliče dvostranski sporazum o imuniteti z Združenimi državami, saj to ni v skladu s politiko EU o Mednarodnem kazenskem sodišču in škodi celovitosti Rimskega statuta, naj še naprej podpira Mednarodno kazensko sodišče ter brez odlašanja in v celoti sodeluje z njim; |
| --- | --- |

46.

poziva Albanijo, naj prekliče dvostranski sporazum o imuniteti z Združenimi državami, saj to ni v skladu s politiko EU o Mednarodnem kazenskem sodišču in škodi celovitosti Rimskega statuta, naj še naprej podpira Mednarodno kazensko sodišče ter brez odlašanja in v celoti sodeluje z njim;

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Albanije. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Albanije.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 1.

(2)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 85.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/142

---

P7_TA(2012)0509

Jeklarska industrija v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU (2012/2833(RSP))

(2015/C 434/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki izvira iz Pogodbe o ESPJ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki izvira iz Pogodbe o ESPJ,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o jeklarski industriji ter prestrukturiranju, selitvi in zapiranju podjetij v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o jeklarski industriji ter prestrukturiranju, selitvi in zapiranju podjetij v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2011 z naslovom „Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin“ (COM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2011 z naslovom „Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin“ (COM(2011)0025),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor za Komisijo o jeklarski industriji v Evropski uniji (O-000184/2012 – B7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor za Komisijo o jeklarski industriji v Evropski uniji (O-000184/2012 – B7-0368/2012),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker sektor premoga in jekla od izteka Pogodbe o ESPJ urejajo določbe Pogodbe o EU; |
| --- | --- |

A.

ker sektor premoga in jekla od izteka Pogodbe o ESPJ urejajo določbe Pogodbe o EU;

| B. | ker je eden od ciljev Evropske unije podpirati predelovalno industrijo ter doseči, da bo konkurenčna in se bo odzivala na spreminjajoče se tržne razmere v Evropi in zunaj nje, saj je to bistveno za rast in blaginjo v Evropi; |
| --- | --- |

B.

ker je eden od ciljev Evropske unije podpirati predelovalno industrijo ter doseči, da bo konkurenčna in se bo odzivala na spreminjajoče se tržne razmere v Evropi in zunaj nje, saj je to bistveno za rast in blaginjo v Evropi;

| C. | ker je evropsko jeklarsko industrijo prizadel močan upad povpraševanja, zaradi česar čedalje bolj izgublja delovna mesta in konkurenčnost; |
| --- | --- |

C.

ker je evropsko jeklarsko industrijo prizadel močan upad povpraševanja, zaradi česar čedalje bolj izgublja delovna mesta in konkurenčnost;

| D. | ker je jeklarska industrija strateškega pomena za evropsko gospodarstvo in je v interesu vse Evropske unije, da bi ohranili dejavnosti, iz katerih je stkana njena industrijska bit, in z domačo proizvodnjo poskrbeli za zanesljivo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

D.

ker je jeklarska industrija strateškega pomena za evropsko gospodarstvo in je v interesu vse Evropske unije, da bi ohranili dejavnosti, iz katerih je stkana njena industrijska bit, in z domačo proizvodnjo poskrbeli za zanesljivo oskrbo z energijo;

| E. | ker je evropska jeklarska industrija hrbtenica razvoja in ustvarjanja vrednosti v številnih pomembnih industrijskih panogah, na primer avtomobilski, gradbeni in strojni industriji; |
| --- | --- |

E.

ker je evropska jeklarska industrija hrbtenica razvoja in ustvarjanja vrednosti v številnih pomembnih industrijskih panogah, na primer avtomobilski, gradbeni in strojni industriji;

| F. | ker se jeklarska industrija sooča s pomembnimi izzivi, kot so znaten upad povpraševanja, močna konkurenca zaradi uvoza iz držav nečlanic, kjer veljajo drugačne ureditve in standardi, otežen dostop do surovin ter višji stroški, kar ima za posledico prestrukturiranje, združevanje podjetij in izgubljanje delovnih mest; |
| --- | --- |

F.

ker se jeklarska industrija sooča s pomembnimi izzivi, kot so znaten upad povpraševanja, močna konkurenca zaradi uvoza iz držav nečlanic, kjer veljajo drugačne ureditve in standardi, otežen dostop do surovin ter višji stroški, kar ima za posledico prestrukturiranje, združevanje podjetij in izgubljanje delovnih mest;

| G. | ker se je zaposlenost v jeklarskem sektorju zmanjšala z milijona delovnih mest v letu 1970 na približno 3 69  000 delovnih mest v letu 2012 in ker je delavcev v panogah proizvodne verige na milijone; |
| --- | --- |

G.

ker se je zaposlenost v jeklarskem sektorju zmanjšala z milijona delovnih mest v letu 1970 na približno 3 69  000 delovnih mest v letu 2012 in ker je delavcev v panogah proizvodne verige na milijone;

| H. | ker je po podatkih Komisije evropski izvoz jekla v letu 2010 znašal 33,7 milijona ton (32 milijard EUR) – največji trgi za izvoz jekla iz EU so Turčija, ZDA, Alžirija, Švica, Rusija, Indija, uvoz jekla v EU pa je v istem letu dosegel 26,8 milijona ton (18 milijard EUR) – največji viri so Rusija, Ukrajina, Kitajska, Turčija, Južna Koreja, Švica in Srbija; |
| --- | --- |

H.

ker je po podatkih Komisije evropski izvoz jekla v letu 2010 znašal 33,7 milijona ton (32 milijard EUR) – največji trgi za izvoz jekla iz EU so Turčija, ZDA, Alžirija, Švica, Rusija, Indija, uvoz jekla v EU pa je v istem letu dosegel 26,8 milijona ton (18 milijard EUR) – največji viri so Rusija, Ukrajina, Kitajska, Turčija, Južna Koreja, Švica in Srbija;

| I. | ker kriza delavcem in prizadetim regijam povzroča neznanske socialne stiske, podjetja, ki se prestrukturirajo, pa bi morala ravnati družbeno odgovorno, saj izkušnje kažejo, da ni uspešnega prestrukturiranja brez zadostnega socialnega dialoga; |
| --- | --- |

I.

ker kriza delavcem in prizadetim regijam povzroča neznanske socialne stiske, podjetja, ki se prestrukturirajo, pa bi morala ravnati družbeno odgovorno, saj izkušnje kažejo, da ni uspešnega prestrukturiranja brez zadostnega socialnega dialoga;

| J. | ker so visokotehnološke panoge – kar je razvidno v jeklarstvu – nekak model tehnološkega strokovnega znanja, tako da jih je treba zaščititi in nemudoma ukrepati, da se prepreči njihova selitev z ozemlja EU; |
| --- | --- |

J.

ker so visokotehnološke panoge – kar je razvidno v jeklarstvu – nekak model tehnološkega strokovnega znanja, tako da jih je treba zaščititi in nemudoma ukrepati, da se prepreči njihova selitev z ozemlja EU;

| 1. | poziva Komisijo, naj v kratkem posreduje jasen pregled razmer glede velikih sprememb, ki se odvijajo v evropski jeklarski industriji; poudarja, da je pomembno, da Komisija skrbno spremlja dogajanje, da bi ohranili industrijsko dediščino Evrope in to delovno silo; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v kratkem posreduje jasen pregled razmer glede velikih sprememb, ki se odvijajo v evropski jeklarski industriji; poudarja, da je pomembno, da Komisija skrbno spremlja dogajanje, da bi ohranili industrijsko dediščino Evrope in to delovno silo;

| 2. | želi spomniti Komisijo, da ima od prenehanja Pogodbe o ESPJ pristojnost za reševanje gospodarskega in socialnega vpliva dogodkov v evropski jeklarski industriji, in jo poziva, naj upošteva pozitivne izkušnje Evropske skupnosti za premog in jeklo in ustanovi tristranski organ (sindikati, industrija in Komisija), ki si bo prizadeval za nadaljnji razvoj evropske jeklarske industrije ter omogočal predvidevanje, posvetovanje z delavci in njihovo obveščanje, obenem pa zagotovil popolno spoštovanje pravnih zahtev direktive o evropskem svetu delavcev (1); |
| --- | --- |

2.

želi spomniti Komisijo, da ima od prenehanja Pogodbe o ESPJ pristojnost za reševanje gospodarskega in socialnega vpliva dogodkov v evropski jeklarski industriji, in jo poziva, naj upošteva pozitivne izkušnje Evropske skupnosti za premog in jeklo in ustanovi tristranski organ (sindikati, industrija in Komisija), ki si bo prizadeval za nadaljnji razvoj evropske jeklarske industrije ter omogočal predvidevanje, posvetovanje z delavci in njihovo obveščanje, obenem pa zagotovil popolno spoštovanje pravnih zahtev direktive o evropskem svetu delavcev (1);

| 3. | poziva Komisijo, naj skrbno premisli o srednje- in dolgoročnih pobudah, s katerimi bi podprli in obdržali jeklarsko industrijo in sektorje nižje v proizvodni verigi; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj skrbno premisli o srednje- in dolgoročnih pobudah, s katerimi bi podprli in obdržali jeklarsko industrijo in sektorje nižje v proizvodni verigi;

| 4. | vztraja, da mora Komisija posvetiti večjo pozornost industrijski politiki, da bi oživila konkurenčnost evropske industrije v odnosu do svetovnega trga ter tako poskrbela za enake konkurenčne pogoje, obenem pa zagotovila visoke socialne in okoljske standarde, poleg tega si mora tudi prizadevati za vzajemnost v tretjih državah; |
| --- | --- |

4.

vztraja, da mora Komisija posvetiti večjo pozornost industrijski politiki, da bi oživila konkurenčnost evropske industrije v odnosu do svetovnega trga ter tako poskrbela za enake konkurenčne pogoje, obenem pa zagotovila visoke socialne in okoljske standarde, poleg tega si mora tudi prizadevati za vzajemnost v tretjih državah;

| 5. | je prepričan, da je oživitev evropskega gospodarstva odvisna od dovolj močne predelovalne industrije; poudarja, da je jeklo ključno za zagotavljanje konkurenčnosti strateških panog v proizvodni verigi in da bi zmanjšan obseg evropske jeklarske industrije slabo vplival nanje, saj bi postale bolj ranljive zaradi odvisnosti od uvoza iz držav nečlanic; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da je oživitev evropskega gospodarstva odvisna od dovolj močne predelovalne industrije; poudarja, da je jeklo ključno za zagotavljanje konkurenčnosti strateških panog v proizvodni verigi in da bi zmanjšan obseg evropske jeklarske industrije slabo vplival nanje, saj bi postale bolj ranljive zaradi odvisnosti od uvoza iz držav nečlanic;

| 6. | pozdravlja pobudo Komisije o pripravi evropskega akcijskega načrta za jeklarski sektor do leta 2013, a poudarja, da ga je treba predstaviti čim prej; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja pobudo Komisije o pripravi evropskega akcijskega načrta za jeklarski sektor do leta 2013, a poudarja, da ga je treba predstaviti čim prej;

| 7. | poziva Komisijo, naj znova pretehta svojo odločitev, da bo po 31. decembru 2012 opustila sistem za predhodni nadzor pri uvozu proizvodov iz jekla in jeklenih cevi, kot je določeno z Uredbo Komisije (EU) št. 1241/2009 (2), in naj ga vključi v akcijski načrt; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj znova pretehta svojo odločitev, da bo po 31. decembru 2012 opustila sistem za predhodni nadzor pri uvozu proizvodov iz jekla in jeklenih cevi, kot je določeno z Uredbo Komisije (EU) št. 1241/2009 (2), in naj ga vključi v akcijski načrt;

| 8. | poziva Komisijo, naj v svoj akcijski načrt vključi uporabo vseh razpoložljivih orodij EU, kot so povečane raziskave, razvoj in naložbe, zlasti na področjih energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov, ciljno usmerjene naložbe Evropske investicijske banke, aktivne politike za veščine in znanja, prekvalifikacijo in preusposabljanje delavcev, po potrebi pa tudi morebitno uporabo finančnih instrumentov EU, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, in druge spodbude, s katerimi bi tej panogi pomagali pri naložbah in posodabljanju; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v svoj akcijski načrt vključi uporabo vseh razpoložljivih orodij EU, kot so povečane raziskave, razvoj in naložbe, zlasti na področjih energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov, ciljno usmerjene naložbe Evropske investicijske banke, aktivne politike za veščine in znanja, prekvalifikacijo in preusposabljanje delavcev, po potrebi pa tudi morebitno uporabo finančnih instrumentov EU, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, in druge spodbude, s katerimi bi tej panogi pomagali pri naložbah in posodabljanju;

| 9. | meni, da bi bilo treba v akcijskem načrtu preučiti tudi različne načine za obravnavo in zmanjševanje visokih stroškov energije in surovin, saj ogrožajo konkurenčnost jeklarske industrije; s tem v zvezi poudarja, da lahko energetska učinkovitost in učinkovita raba virov pripomoreta k velikim prihrankom pri stroških ter pozdravlja evropsko javno-zasebno partnerstvo SPIRE, vseeno pa poziva Komisijo in jeklarski sektor, naj še naprej iščeta razpoložljive priložnosti, spodbujata ustanavljanje poslovnih konzorcijev in spodbujata proizvodni sistem s sklenjeno zanko, v katerem bi predelali in ponovno uporabili ostanke, saj ponudba surovin je in bo tudi v prihodnje omejena; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba v akcijskem načrtu preučiti tudi različne načine za obravnavo in zmanjševanje visokih stroškov energije in surovin, saj ogrožajo konkurenčnost jeklarske industrije; s tem v zvezi poudarja, da lahko energetska učinkovitost in učinkovita raba virov pripomoreta k velikim prihrankom pri stroških ter pozdravlja evropsko javno-zasebno partnerstvo SPIRE, vseeno pa poziva Komisijo in jeklarski sektor, naj še naprej iščeta razpoložljive priložnosti, spodbujata ustanavljanje poslovnih konzorcijev in spodbujata proizvodni sistem s sklenjeno zanko, v katerem bi predelali in ponovno uporabili ostanke, saj ponudba surovin je in bo tudi v prihodnje omejena;

| 10. | poziva Komisijo, naj pri ravno potekajoči reviziji veljavnih pravil o državni pomoči upošteva tudi jeklarsko industrijo ter oceni, ali bi bilo izvedljivo uvesti certifikate kakovosti za jeklarske izdelke; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pri ravno potekajoči reviziji veljavnih pravil o državni pomoči upošteva tudi jeklarsko industrijo ter oceni, ali bi bilo izvedljivo uvesti certifikate kakovosti za jeklarske izdelke;

| 11. | poziva Komisijo, naj pri vsakem primeru posebej spremlja dejavnosti prestrukturiranja ali selitve ter preveri, da bodo potekale ob doslednem spoštovanju zakonodaje Unije o konkurenci; meni, da bi bilo treba spremljati tudi morebitne zlorabe prevladujočega položaja na trgu; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pri vsakem primeru posebej spremlja dejavnosti prestrukturiranja ali selitve ter preveri, da bodo potekale ob doslednem spoštovanju zakonodaje Unije o konkurenci; meni, da bi bilo treba spremljati tudi morebitne zlorabe prevladujočega položaja na trgu;

| 12. | pozdravlja projekte, kot so konzorcij ULCOS (proizvodnja jekla z ekstremno nizko emisijo CO2), primer pobude za inovativno raziskovanje in razvoj, ki naj bi jeklarski industriji pomagala zmanjšati emisije ogljikovega dioksida, in poudarja, da so potrebne stalne naložbe, raziskave in inovacije, saj so odločilnega pomena za ponoven zagon in oživitev tega sektorja; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja projekte, kot so konzorcij ULCOS (proizvodnja jekla z ekstremno nizko emisijo CO2), primer pobude za inovativno raziskovanje in razvoj, ki naj bi jeklarski industriji pomagala zmanjšati emisije ogljikovega dioksida, in poudarja, da so potrebne stalne naložbe, raziskave in inovacije, saj so odločilnega pomena za ponoven zagon in oživitev tega sektorja;

| 13. | poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja dogajanje v obratih v Florangeu, Liègeu, Terniju, Galațiju, Schifflangeu, Piombinu, Campii Turzii, Rodangeu, Oţelu Roşuju, Trstu, Silesii, Reşiţi, Târgoviştu, Călăraşiju, Hunedoari, Buzăuu, Braili, Borlängeju, Lulei, Oxelösundu in drugod, saj je njihov obstoj v sedanji obliki pod vprašajem, in s tem zagotovi, da ne bosta ogroženi konkurenčnost evropskega jeklarskega sektorja ter njegov pomen za zaposlovanje; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja dogajanje v obratih v Florangeu, Liègeu, Terniju, Galațiju, Schifflangeu, Piombinu, Campii Turzii, Rodangeu, Oţelu Roşuju, Trstu, Silesii, Reşiţi, Târgoviştu, Călăraşiju, Hunedoari, Buzăuu, Braili, Borlängeju, Lulei, Oxelösundu in drugod, saj je njihov obstoj v sedanji obliki pod vprašajem, in s tem zagotovi, da ne bosta ogroženi konkurenčnost evropskega jeklarskega sektorja ter njegov pomen za zaposlovanje;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 254, 30.9.1994, str. 64.

(2)  UL L 332, 17.12.2009, str. 54.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/144 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/144

---

P7_TA(2012)0510

Nova trajnostna in konkurenčna jeklarska industrija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o novi trajnostni in konkurenčni jeklarski industriji, na podlagi prejete peticije (2012/2905(RSP))

(2015/C 434/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju peticije št. 760/2007 italijanskega državljana o jeklarni ILVA in preplaha zaradi dioksina v Tarantu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije št. 760/2007 italijanskega državljana o jeklarni ILVA in preplaha zaradi dioksina v Tarantu,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča EU z dne 31. marca 2011, ki je ugotovila, da Italija ni izpolnila svojih obveznosti iz Direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča EU z dne 31. marca 2011, ki je ugotovila, da Italija ni izpolnila svojih obveznosti iz Direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC),

| — | ob upoštevanju člena 191(2) PDEU in Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 191(2) PDEU in Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti,

| — | ob upoštevanju svojih razprav v odboru z vlagatelji peticij, nazadnje 9. oktobra 2012, in pristojnim podpredsednikom Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih razprav v odboru z vlagatelji peticij, nazadnje 9. oktobra 2012, in pristojnim podpredsednikom Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 202(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 202(2) Poslovnika,

| A. | ker so vlagatelji peticije odločno izrazili svojo zaskrbljenost zaradi izjemno visokih ravni emisij dioksina iz jeklarne ILVA v Tarantu, ki so imele in še vedno imajo velik in trajen škodljiv učinek na zdravje prebivalstva na tistem območju, kjer ima 20  000 družin člana, ki dela ali je delal v jeklarski industriji ali v povezavi z njo, in kjer je stopnja kontaminacije lokalnega prebivalstva povzročila nesprejemljive in nevzdržne ravni bolezni in kroničnih bolezni; |
| --- | --- |

A.

ker so vlagatelji peticije odločno izrazili svojo zaskrbljenost zaradi izjemno visokih ravni emisij dioksina iz jeklarne ILVA v Tarantu, ki so imele in še vedno imajo velik in trajen škodljiv učinek na zdravje prebivalstva na tistem območju, kjer ima 20  000 družin člana, ki dela ali je delal v jeklarski industriji ali v povezavi z njo, in kjer je stopnja kontaminacije lokalnega prebivalstva povzročila nesprejemljive in nevzdržne ravni bolezni in kroničnih bolezni;

| B | ker so italijanske oblasti del jeklarne ILVA zaprli, da bi preprečili nadaljnje onesnaženje, in ker imajo oblasti in lastniki tovarne neodložljivo pravno dolžnost, da zagotovijo drastično zmanjšanje nadaljnjih škodljivih emisij; |
| --- | --- |

B

ker so italijanske oblasti del jeklarne ILVA zaprli, da bi preprečili nadaljnje onesnaženje, in ker imajo oblasti in lastniki tovarne neodložljivo pravno dolžnost, da zagotovijo drastično zmanjšanje nadaljnjih škodljivih emisij;

| C. | ker nestanovitne in nevarne razmere jeklarne ILVA povzročajo hudo škodo okolju in njegovo uničenje ter hude socialne in ekonomske težave na jugu Italije in ker privatizacija te jeklarne v ničemer ni prispevala k okoljski varnosti tega sektorja; |
| --- | --- |

C.

ker nestanovitne in nevarne razmere jeklarne ILVA povzročajo hudo škodo okolju in njegovo uničenje ter hude socialne in ekonomske težave na jugu Italije in ker privatizacija te jeklarne v ničemer ni prispevala k okoljski varnosti tega sektorja;

| D. | ker je jeklarska industrija, ki zaposluje približno 3 60  000 delavcev, ključni gospodarski sektor Evropske Unije in ker ima Parlament dolžnost in odgovornost, da jasno izrazi svojo solidarnost z delavci jeklarne ILVA in njihovimi družinami, ki so jih prizadele te popolnoma nesprejemljive razmere; |
| --- | --- |

D.

ker je jeklarska industrija, ki zaposluje približno 3 60  000 delavcev, ključni gospodarski sektor Evropske Unije in ker ima Parlament dolžnost in odgovornost, da jasno izrazi svojo solidarnost z delavci jeklarne ILVA in njihovimi družinami, ki so jih prizadele te popolnoma nesprejemljive razmere;

| E. | ker je, kar zadeva industrijsko politiko EU, bistvenega strateškega pomena, da se prepreči nadaljnja selitev jeklarn in proizvodnje zunaj Evropske unije in da se zagotovi varnost delovne sile in ker je, kar zadeva okoljsko politiko EU, enako bistveno, da se zagotovi, da onesnaževalec plača in da se ekološko ravnovesje poveča ter, kjer je to potrebno, ponovno vzpostavi, kakor to zahtevata člen 191(2) PDEU in Direktiva 2004/35/ES o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

E.

ker je, kar zadeva industrijsko politiko EU, bistvenega strateškega pomena, da se prepreči nadaljnja selitev jeklarn in proizvodnje zunaj Evropske unije in da se zagotovi varnost delovne sile in ker je, kar zadeva okoljsko politiko EU, enako bistveno, da se zagotovi, da onesnaževalec plača in da se ekološko ravnovesje poveča ter, kjer je to potrebno, ponovno vzpostavi, kakor to zahtevata člen 191(2) PDEU in Direktiva 2004/35/ES o okoljski odgovornosti;

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita novo politiko za jeklarsko industrijo, ki bo spodbudila rast in zaposlovanje med gospodarsko krizo in ki bo združljiva z zdravjem in varnostjo vseh državljanov EU in oseb, ki prebivajo v Uniji; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita novo politiko za jeklarsko industrijo, ki bo spodbudila rast in zaposlovanje med gospodarsko krizo in ki bo združljiva z zdravjem in varnostjo vseh državljanov EU in oseb, ki prebivajo v Uniji;

| 2. | poziva Komisijo in Svet, naj tudi sodelujeta z vsemi vpletenimi stranmi, da bi zagotovila, da bo ta politika dosledno povezala gospodarske cilje s socialnimi in okoljskimi prednostnimi nalogami, da bi se tako ustvarila sodobna, konkurenčna in trajnostna evropska jeklarska industrija, ki bo v celoti skladna z okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Svet, naj tudi sodelujeta z vsemi vpletenimi stranmi, da bi zagotovila, da bo ta politika dosledno povezala gospodarske cilje s socialnimi in okoljskimi prednostnimi nalogami, da bi se tako ustvarila sodobna, konkurenčna in trajnostna evropska jeklarska industrija, ki bo v celoti skladna z okoljsko zakonodajo EU;

| 3. | poziva italijanske oblasti, naj nemudoma zagotovijo okoljsko sanacijo onesnaženega zemljišča jeklarne, hkrati pa zagotovijo, da se stroški preventivnih ali sanacijskih ukrepov krijejo v skladu z načelom onesnaževalec plača, kakor to zahteva člen 8 Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

3.

poziva italijanske oblasti, naj nemudoma zagotovijo okoljsko sanacijo onesnaženega zemljišča jeklarne, hkrati pa zagotovijo, da se stroški preventivnih ali sanacijskih ukrepov krijejo v skladu z načelom onesnaževalec plača, kakor to zahteva člen 8 Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/146

---

P7_TA(2012)0511

Razmere v Demokratični republiki Kongo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (2012/2907(RSP))

(2015/C 434/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma iz Cotonouja, podpisanega junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma iz Cotonouja, podpisanega junija 2000,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju člena 3 Ženevske konvencije iz leta 1949 in protokola II k tej konvenciji, ki določata prepoved izvensodnih pobojev, posilstva, prisilnega novačenja in drugih grozodejstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Ženevske konvencije iz leta 1949 in protokola II k tej konvenciji, ki določata prepoved izvensodnih pobojev, posilstva, prisilnega novačenja in drugih grozodejstev,

| — | ob upoštevanju konvencije o pravicah otrok z dne 20. novembra 1989, ki zlasti določa prepoved vključitve otrok v oborožene spopade, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o pravicah otrok z dne 20. novembra 1989, ki zlasti določa prepoved vključitve otrok v oborožene spopade,

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola h konvenciji o pravicah otrok v zvezi z vključevanjem otrok v oborožene spopade, ki so jo ratificirale države regije Velikih jezer, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola h konvenciji o pravicah otrok v zvezi z vključevanjem otrok v oborožene spopade, ki so jo ratificirale države regije Velikih jezer,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov (ZN) na to temo, zlasti resolucij 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) in 1856 (2008) o razmerah v Demokratični republiki (DR) Kongo, ki so določile mandat stabilizacijske misije ZN v Demokratični republiki Kongo (Monusco), izjave varnostnega sveta ZN z dne 2. avgusta 2012 in mesečnih poročil generalnega sekretarja Združenih narodov na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov (ZN) na to temo, zlasti resolucij 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) in 1856 (2008) o razmerah v Demokratični republiki (DR) Kongo, ki so določile mandat stabilizacijske misije ZN v Demokratični republiki Kongo (Monusco), izjave varnostnega sveta ZN z dne 2. avgusta 2012 in mesečnih poročil generalnega sekretarja Združenih narodov na to temo,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000), 1820 (2008) 1888 (2009) in 1960 (2010) o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000), 1820 (2008) 1888 (2009) in 1960 (2010) o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 60/1 z dne 24. oktobra 2005 o izidu svetovnega vrha 2005, zlasti odstavkov 138 do 140 te resolucije o odgovornosti za zaščito prebivalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 60/1 z dne 24. oktobra 2005 o izidu svetovnega vrha 2005, zlasti odstavkov 138 do 140 te resolucije o odgovornosti za zaščito prebivalstva,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Demokratična republika Kongo ratificirala leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Demokratična republika Kongo ratificirala leta 1982,

| — | ob upoštevanju sklepa mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 19. septembra 2012 o varnostnih razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 19. septembra 2012 o varnostnih razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve s seje z dne 25. junija in 19. novembra 2012 o razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve s seje z dne 25. junija in 19. novembra 2012 o razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo,

| — | ob upoštevanju predsedniške izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 19. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniške izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 19. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave Margot Wallström, nekdanje posebne odposlanke generalnega sekretarja za spolno nasilje v konfliktih, z dne 23. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Margot Wallström, nekdanje posebne odposlanke generalnega sekretarja za spolno nasilje v konfliktih, z dne 23. junija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega Sveta Hermana Van Rompuya z dne 27. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega Sveta Hermana Van Rompuya z dne 27. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 7. junija, 12. junija, 10. julija in 23. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 7. junija, 12. junija, 10. julija in 23. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo z dne 10. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo z dne 10. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave Andrisa Piebalgsa, evropskega komisarja za razvoj, z dne 22. februarja 2011 z naslovom Korak bliže k odpravi nekaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Andrisa Piebalgsa, evropskega komisarja za razvoj, z dne 22. februarja 2011 z naslovom Korak bliže k odpravi nekaznovanja,

| — | ob upoštevanju izjave Kristaline Georgieve, evropske komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje, z dne 26. junija 2012 o poslabšanju humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Kristaline Georgieve, evropske komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje, z dne 26. junija 2012 o poslabšanju humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjav vodij držav in vlad držav članic Mednarodne konference o regiji Velikih jezer o varnostnih razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo, zlasti tiste z dne 24. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav vodij držav in vlad držav članic Mednarodne konference o regiji Velikih jezer o varnostnih razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo, zlasti tiste z dne 24. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije Mednarodne organizacije za frankofonijo o razmerah v Demokratični republiki Kongo, sprejete na 14. vrhu frankofonskih držav 13. in 14. oktobra 2012 v Kinšasi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Mednarodne organizacije za frankofonijo o razmerah v Demokratični republiki Kongo, sprejete na 14. vrhu frankofonskih držav 13. in 14. oktobra 2012 v Kinšasi,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika komisije varnostnega sveta ZN, ustanovljene z resolucijo št. 1533 (2004), z dne 21. junija 2012 o Demokratični republiki Kongo, naslovljenega predsedniku varnostnega sveta ZN s priloženim vmesnim poročilom skupine strokovnjakov o Demokratični republiki Kongo in njegovimi prilogami, za katere je zahteval, da se objavijo v dokumentu Sveta (S/2012/348), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika komisije varnostnega sveta ZN, ustanovljene z resolucijo št. 1533 (2004), z dne 21. junija 2012 o Demokratični republiki Kongo, naslovljenega predsedniku varnostnega sveta ZN s priloženim vmesnim poročilom skupine strokovnjakov o Demokratični republiki Kongo in njegovimi prilogami, za katere je zahteval, da se objavijo v dokumentu Sveta (S/2012/348),

| — | ob upoštevanju poročil organizacij za človekove pravice o hudih kršitvah človekovih pravic na vzhodu Demokratične republike Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil organizacij za človekove pravice o hudih kršitvah človekovih pravic na vzhodu Demokratične republike Kongo,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov med EU in Demokratično republiko Kongo, ki je začel veljati septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov med EU in Demokratično republiko Kongo, ki je začel veljati septembra 2010,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti tiste z dne 13. junija 2012 o spremljanju volitev v Demokratični republiki Kongo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti tiste z dne 13. junija 2012 o spremljanju volitev v Demokratični republiki Kongo (1),

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so se na vzhodu države od aprila 2012 upirale enote oboroženih sil Demokratične republike Kongo (FARDC), natančneje v provinci Severni Kivu, ta upor pa se je hitro sprevrgel v oboroženi upor pod imenom Gibanje 23. marca (M23), ki je pozvalo k izvajanju mirovnega sporazuma, ki so ga 23. marca 2009 v Gomi podpisali vlada Demokratične republike Kongo in oborožena skupina z imenom Nacionalni ljudski kongres (CNDP); |
| --- | --- |

A.

ker so se na vzhodu države od aprila 2012 upirale enote oboroženih sil Demokratične republike Kongo (FARDC), natančneje v provinci Severni Kivu, ta upor pa se je hitro sprevrgel v oboroženi upor pod imenom Gibanje 23. marca (M23), ki je pozvalo k izvajanju mirovnega sporazuma, ki so ga 23. marca 2009 v Gomi podpisali vlada Demokratične republike Kongo in oborožena skupina z imenom Nacionalni ljudski kongres (CNDP);

| B. | ker so uporniki gibanja M23 ena od dvanajstih oboroženih skupin, kot so skupina Mai-Mai, Demokratične sile za osvoboditev Ruande (FDLR) in hutujski uporniki na eni strani in FARDC na drugi, ki se bojujejo na tem območju, bogatem z viri; |
| --- | --- |

B.

ker so uporniki gibanja M23 ena od dvanajstih oboroženih skupin, kot so skupina Mai-Mai, Demokratične sile za osvoboditev Ruande (FDLR) in hutujski uporniki na eni strani in FARDC na drugi, ki se bojujejo na tem območju, bogatem z viri;

| C. | ker uporniška skupina M23 že skoraj sedem mesecev zaseda večji del province Severni Kivu, kjer je vzpostavila svojo upravo, zato je to območje popolnoma izven nadzora Demokratične republike Kongo, kar povzroča nenehno nestabilnost in nevarnost; |
| --- | --- |

C.

ker uporniška skupina M23 že skoraj sedem mesecev zaseda večji del province Severni Kivu, kjer je vzpostavila svojo upravo, zato je to območje popolnoma izven nadzora Demokratične republike Kongo, kar povzroča nenehno nestabilnost in nevarnost;

| D. | ker se je skupina M23 enajst dni po zasedbi ključnega mesta Goma v boju z vladnimi silami, pri čemer so ji pomagale mirovne sile Združenih narodov, iz tega mesta umaknila v okviru regionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

D.

ker se je skupina M23 enajst dni po zasedbi ključnega mesta Goma v boju z vladnimi silami, pri čemer so ji pomagale mirovne sile Združenih narodov, iz tega mesta umaknila v okviru regionalnega sporazuma;

| E. | ker so se 6. decembra 2012 v Kampali v Ugandi začela pogajanja in dialog med uporniškimi skupinami in vlado Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

E.

ker so se 6. decembra 2012 v Kampali v Ugandi začela pogajanja in dialog med uporniškimi skupinami in vlado Demokratični republiki Kongo;

| F. | ker je ob nedavnih napadih oboroženih skupin na taborišče Mugunga III postalo jasno, da je zagotovitev varnosti na predvidenih območjih za notranje razseljeno prebivalstvo prednostna naloga, kot tudi izboljšanje dostopa za dostavo humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker je ob nedavnih napadih oboroženih skupin na taborišče Mugunga III postalo jasno, da je zagotovitev varnosti na predvidenih območjih za notranje razseljeno prebivalstvo prednostna naloga, kot tudi izboljšanje dostopa za dostavo humanitarne pomoči;

| G. | ker je skupina strokovnjakov Združenih narodov predložila dokaz, da Ruanda podpira upornike M23, tako da jim zagotavlja vojaško podporo, vključno z orožjem, strelivom, usposabljanjem in vojaki; |
| --- | --- |

G.

ker je skupina strokovnjakov Združenih narodov predložila dokaz, da Ruanda podpira upornike M23, tako da jim zagotavlja vojaško podporo, vključno z orožjem, strelivom, usposabljanjem in vojaki;

| H. | ker sta ugandska in ruandska vlada zanikali obtožbe skupine strokovnjakov Združenih narodov, da podpirata upornike M23 in zasedbo mesta Goma na vzhodu Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

H.

ker sta ugandska in ruandska vlada zanikali obtožbe skupine strokovnjakov Združenih narodov, da podpirata upornike M23 in zasedbo mesta Goma na vzhodu Demokratične republike Kongo;

| I. | ker so se Združene države Amerike, Združeno kraljestvo, Nemčija, Nizozemska, Švedska in EU na poročilo Združenih narodov odzvale s prekinitvijo dostave nekaterih oblik pomoči Ruandi; |
| --- | --- |

I.

ker so se Združene države Amerike, Združeno kraljestvo, Nemčija, Nizozemska, Švedska in EU na poročilo Združenih narodov odzvale s prekinitvijo dostave nekaterih oblik pomoči Ruandi;

| J. | ker si države članice Mednarodne konference o območju Velikih jezer, Skupnost za razvoj južne Afrike (SADC) in EU prizadevajo za konstruktivno politično rešitev konflikta na vzhodu Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

J.

ker si države članice Mednarodne konference o območju Velikih jezer, Skupnost za razvoj južne Afrike (SADC) in EU prizadevajo za konstruktivno politično rešitev konflikta na vzhodu Demokratične republike Kongo;

| K. | ker so države članice Mednarodne konference o območju Velikih jezer vzpostavile mehanizem skupnega preverjanja za nadzor gibanja sil na vzhodu Demokratične republike Kongo in sklenile na to območje napotiti nevtralne mednarodne sile; |
| --- | --- |

K.

ker so države članice Mednarodne konference o območju Velikih jezer vzpostavile mehanizem skupnega preverjanja za nadzor gibanja sil na vzhodu Demokratične republike Kongo in sklenile na to območje napotiti nevtralne mednarodne sile;

| L. | ker je varnostni svet Združenih narodov z resolucijo 2053 (2012) podaljšal mandat misije Monusco do 30. junija 2013; |
| --- | --- |

L.

ker je varnostni svet Združenih narodov z resolucijo 2053 (2012) podaljšal mandat misije Monusco do 30. junija 2013;

| M. | ker v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo nenehno prihaja do grozodejstev v obliki kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov, kot so množična posilstva žensk in deklet, mučenje in poboji civilnega prebivalstva ter splošno novačenje otrok vojakov; |
| --- | --- |

M.

ker v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo nenehno prihaja do grozodejstev v obliki kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov, kot so množična posilstva žensk in deklet, mučenje in poboji civilnega prebivalstva ter splošno novačenje otrok vojakov;

| N. | ker imajo spolno nasilje in splošna razširjenost posilstev nepopisne posledice – fizično in psihično uničenje žrtev – in jih je treba obravnavati kot vojne zločine; |
| --- | --- |

N.

ker imajo spolno nasilje in splošna razširjenost posilstev nepopisne posledice – fizično in psihično uničenje žrtev – in jih je treba obravnavati kot vojne zločine;

| O. | ker je tudi vojska Demoratične republike Kongo (FARDC) na območjih, kjer potekajo spopadi, zagrešila mnoge zlorabe; |
| --- | --- |

O.

ker je tudi vojska Demoratične republike Kongo (FARDC) na območjih, kjer potekajo spopadi, zagrešila mnoge zlorabe;

| P. | ker nesojenje odgovornim za kršitve človekovih pravic in vojnih zločinov širi vzdušje nekaznovanja in spodbuja nove zločine; |
| --- | --- |

P.

ker nesojenje odgovornim za kršitve človekovih pravic in vojnih zločinov širi vzdušje nekaznovanja in spodbuja nove zločine;

| Q. | ker je več kot 2,4 milijona prebivalcev Demokratične republike Kongo na območju spopadov notranje razseljenih, 4 20  000 se jih je zateklo v sosednje države, živijo pa v nečloveških razmerah; |
| --- | --- |

Q.

ker je več kot 2,4 milijona prebivalcev Demokratične republike Kongo na območju spopadov notranje razseljenih, 4 20  000 se jih je zateklo v sosednje države, živijo pa v nečloveških razmerah;

| R. | ker ima Demokratična republika Kongo, zlasti vzhodne regije, ki so sedaj pod nadzorom oboroženih paravojaških skupin, obilico naravnih virov, kot so zlato, kositer, koltan, s pomočjo katerih se z nezakonitim rudarjenjem financirajo nadaljnji spori; |
| --- | --- |

R.

ker ima Demokratična republika Kongo, zlasti vzhodne regije, ki so sedaj pod nadzorom oboroženih paravojaških skupin, obilico naravnih virov, kot so zlato, kositer, koltan, s pomočjo katerih se z nezakonitim rudarjenjem financirajo nadaljnji spori;

| S. | ker je bil nacionalni park Virunga leta 1979 zaradi edinstvene biotske raznovrstnosti vključen na Unescov seznam svetovne dediščine; |
| --- | --- |

S.

ker je bil nacionalni park Virunga leta 1979 zaradi edinstvene biotske raznovrstnosti vključen na Unescov seznam svetovne dediščine;

| T. | ker je bilo v tem nacionalnem parku v nasprotju s pariško konvencijo z dne 16. novembra 1972 o zaščiti svetovne kulturne in naravne dediščine izdano dovoljenje za izkoriščanje naftnih virov; |
| --- | --- |

T.

ker je bilo v tem nacionalnem parku v nasprotju s pariško konvencijo z dne 16. novembra 1972 o zaščiti svetovne kulturne in naravne dediščine izdano dovoljenje za izkoriščanje naftnih virov;

| U. | ker so naftne koncesije, podeljene v nacionalnem parku Virunga, v nasprotju z omenjeno konvencijo, ki povezuje Demokratično republiko Kongo in Unesco, in tudi z ustavo in zakoni te države, zato bi bilo treba te koncesije preklicati; |
| --- | --- |

U.

ker so naftne koncesije, podeljene v nacionalnem parku Virunga, v nasprotju z omenjeno konvencijo, ki povezuje Demokratično republiko Kongo in Unesco, in tudi z ustavo in zakoni te države, zato bi bilo treba te koncesije preklicati;

| V. | ker k nestabilnosti tega območja prispevajo tudi naraščajoča brezposelnost, socialna in prehrambena kriza, neustrezne osnovne storitve, siromašenje prebivalstva in degradacija okolja; ker sta za rešitev teh problemov potrebna celovit razvojni načrt in strategija; |
| --- | --- |

V.

ker k nestabilnosti tega območja prispevajo tudi naraščajoča brezposelnost, socialna in prehrambena kriza, neustrezne osnovne storitve, siromašenje prebivalstva in degradacija okolja; ker sta za rešitev teh problemov potrebna celovit razvojni načrt in strategija;

| W. | ker se je treba lotiti posledic konfliktov, predvsem z razorožitvijo, demobilizacijo in ponovno vključitvijo nekdanjih borcev, vračanje beguncev, ponovno naselitev notranje razseljenega prebivalstva in izvajanje izvedljivih razvojnih programov; |
| --- | --- |

W.

ker se je treba lotiti posledic konfliktov, predvsem z razorožitvijo, demobilizacijo in ponovno vključitvijo nekdanjih borcev, vračanje beguncev, ponovno naselitev notranje razseljenega prebivalstva in izvajanje izvedljivih razvojnih programov;

| X. | ker so pripadniki avtohtonega plemena Batva na vzhodu Demokratične republike Kongo (90  000) žrtve sistematičnega rasizma, socialne in politične izključenosti in kršitve človekovih pravic v tej pa tudi v drugih državah na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

X.

ker so pripadniki avtohtonega plemena Batva na vzhodu Demokratične republike Kongo (90  000) žrtve sistematičnega rasizma, socialne in politične izključenosti in kršitve človekovih pravic v tej pa tudi v drugih državah na območju Velikih jezer;

| Y. | ker se je povečalo zatiranje borcev za človekove pravice in novinarjev v Demokratični republiki Kongo, ki so žrtve samovoljnega pridržanja in ustrahovanja; ker ni nikakršnih ukrepov, da bi odgovorne za ta dejanja privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

Y.

ker se je povečalo zatiranje borcev za človekove pravice in novinarjev v Demokratični republiki Kongo, ki so žrtve samovoljnega pridržanja in ustrahovanja; ker ni nikakršnih ukrepov, da bi odgovorne za ta dejanja privedli pred sodišče;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja splošnih razmer na vzhodu Demokratične republike Kongo, kar ima resne politične, gospodarske, družbene, humanitarne in varnostne posledice v tej državi in po vsej regiji; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja splošnih razmer na vzhodu Demokratične republike Kongo, kar ima resne politične, gospodarske, družbene, humanitarne in varnostne posledice v tej državi in po vsej regiji;

| 2. | ostro obsoja napade, ki so jih na vzhodu Demokratične republike Kongo v zadnjih mesecih izvedle uporniška skupina M23 in vse ostale negativne sile; nasprotuje zunanjim posegom v konflikt in poudarja, da je treba zaustaviti dejavnosti tujih oboroženih skupin na vzhodu države; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja napade, ki so jih na vzhodu Demokratične republike Kongo v zadnjih mesecih izvedle uporniška skupina M23 in vse ostale negativne sile; nasprotuje zunanjim posegom v konflikt in poudarja, da je treba zaustaviti dejavnosti tujih oboroženih skupin na vzhodu države;

| 3. | poziva ruandsko in ugandsko vlado, naj prenehata podpirati uporniško skupino M23, saj to destabilizira vse območje Velikih jezer; |
| --- | --- |

3.

poziva ruandsko in ugandsko vlado, naj prenehata podpirati uporniško skupino M23, saj to destabilizira vse območje Velikih jezer;

| 4. | znova poudarja neodtujljivo in nezastarljivo pravico Demokratične republike Kongo do spoštovanja njene suverenosti in ozemeljske celovitosti; |
| --- | --- |

4.

znova poudarja neodtujljivo in nezastarljivo pravico Demokratične republike Kongo do spoštovanja njene suverenosti in ozemeljske celovitosti;

| 5. | poziva vse vpletene strani v regiji, naj v dobri veri prispevajo k mirni rešitvi; poziva tudi k takojšnjemu izvajanju načrta za reševanje krize, ki je bil sprejet 24. novembra 2012 v Kampali; |
| --- | --- |

5.

poziva vse vpletene strani v regiji, naj v dobri veri prispevajo k mirni rešitvi; poziva tudi k takojšnjemu izvajanju načrta za reševanje krize, ki je bil sprejet 24. novembra 2012 v Kampali;

| 6. | pozdravlja prizadevanja in pobude držav članic Mednarodne konference o območju Velikih jezer, Afriške unije in Združenih narodov, da bi dosegle trajno in mirno politično rešitev krize; vztraja, da te ne bo mogoče rešiti po vojaški poti; zato poziva k političnemu mirovnemu procesu, ki si bo prizadeval za razorožitev uporniških sil in odpravo temeljnih vzrokov za konflikt; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja in pobude držav članic Mednarodne konference o območju Velikih jezer, Afriške unije in Združenih narodov, da bi dosegle trajno in mirno politično rešitev krize; vztraja, da te ne bo mogoče rešiti po vojaški poti; zato poziva k političnemu mirovnemu procesu, ki si bo prizadeval za razorožitev uporniških sil in odpravo temeljnih vzrokov za konflikt;

| 7. | poudarja, kako pomembno je učinkovito delovanje mehanizma skupnega preverjanja ter vzpostavitev in učinkovita napotitev predvidene nevtralne mednarodne sile; |
| --- | --- |

7.

poudarja, kako pomembno je učinkovito delovanje mehanizma skupnega preverjanja ter vzpostavitev in učinkovita napotitev predvidene nevtralne mednarodne sile;

| 8. | poziva, naj EU oblikuje stališče do vseh posameznikov, ki so kršili embargo Združenih narodov na izvoz orožja v Kongo; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj EU oblikuje stališče do vseh posameznikov, ki so kršili embargo Združenih narodov na izvoz orožja v Kongo;

| 9. | poziva vlade Demokratične republike Kongo in sosednjih držav, naj sprejmejo potrebne ukrepe za strukturno rešitev, ki bo prek sodelovanja, trajnega dialoga ter vzpostavitve zaupanja in sprave zagotovila trajen mir, varnost, stabilnost, gospodarski razvoj in spoštovanje človekovih pravic v tej regiji; potrjuje svojo zavezanost sodelovanju z Demokratično republiko Kongo in območjem Velikih jezer, da bi to dosegli; |
| --- | --- |

9.

poziva vlade Demokratične republike Kongo in sosednjih držav, naj sprejmejo potrebne ukrepe za strukturno rešitev, ki bo prek sodelovanja, trajnega dialoga ter vzpostavitve zaupanja in sprave zagotovila trajen mir, varnost, stabilnost, gospodarski razvoj in spoštovanje človekovih pravic v tej regiji; potrjuje svojo zavezanost sodelovanju z Demokratično republiko Kongo in območjem Velikih jezer, da bi to dosegli;

| 10. | obsoja nasilna dejanja in vse kršitve človekovih pravic na vzhodu Demokratične republike Kongo in na območju Velikih jezer in izraža solidarnost s prebivalstvom Demokratične republike Kongo, ki ga je prizadela vojna; poziva vse sile, ki so na vzhodu te države udeležene v konfliktih, naj spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, prenehajo vse napade na civiliste, zlasti ženske in otroke, in naj humanitarnim agencijam, ki prihajajo, da bi pomagale trpečemu civilnemu prebivalstvu, dovolijo dostop in jih ščitijo; |
| --- | --- |

10.

obsoja nasilna dejanja in vse kršitve človekovih pravic na vzhodu Demokratične republike Kongo in na območju Velikih jezer in izraža solidarnost s prebivalstvom Demokratične republike Kongo, ki ga je prizadela vojna; poziva vse sile, ki so na vzhodu te države udeležene v konfliktih, naj spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, prenehajo vse napade na civiliste, zlasti ženske in otroke, in naj humanitarnim agencijam, ki prihajajo, da bi pomagale trpečemu civilnemu prebivalstvu, dovolijo dostop in jih ščitijo;

| 11. | ostro obsoja dejanja spolnega nasilja, ki so se v Demokratični republiki Kongo množično dogajala, zlasti posiljevanje žensk in deklet ter novačenje otrok vojakov; poziva vlado Demokratične republike Kongo in mednarodno skupnost, naj vsem ljudem na vzhodu te države, ki so v stiski, zagotovijo ustrezno zdravniško oskrbo, tudi potravmatsko in psihološko podporo; |
| --- | --- |

11.

ostro obsoja dejanja spolnega nasilja, ki so se v Demokratični republiki Kongo množično dogajala, zlasti posiljevanje žensk in deklet ter novačenje otrok vojakov; poziva vlado Demokratične republike Kongo in mednarodno skupnost, naj vsem ljudem na vzhodu te države, ki so v stiski, zagotovijo ustrezno zdravniško oskrbo, tudi potravmatsko in psihološko podporo;

| 12. | obsoja poskus umora zdravnika Denisa Mukwegeja, pri katerem je umrl njegov telesni stražar, in poziva k neodvisni sodni preiskavi, ki bo ta napad pojasnila; |
| --- | --- |

12.

obsoja poskus umora zdravnika Denisa Mukwegeja, pri katerem je umrl njegov telesni stražar, in poziva k neodvisni sodni preiskavi, ki bo ta napad pojasnila;

| 13. | meni, da je nujno treba opraviti nepristransko podrobno preiskavo vseh preteklih in sedanjih primerov kršenja človekovih pravic, in poziva vse države na območju Velikih jezer, naj si v procesu za boljšo pravno državo prizadevajo odpraviti nekaznovanost; |
| --- | --- |

13.

meni, da je nujno treba opraviti nepristransko podrobno preiskavo vseh preteklih in sedanjih primerov kršenja človekovih pravic, in poziva vse države na območju Velikih jezer, naj si v procesu za boljšo pravno državo prizadevajo odpraviti nekaznovanost;

| 14. | poziva zlasti, da je treba vse, ki so kršili človekove pravice, zagrešili vojne zločine, zločine proti človeštvu, spolno nasilje nad ženskami in dekleti ali novačili otroke vojake, prijaviti, identificirati, kazensko preganjati in kaznovati v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom; poudarja, da je nekaznovanost nesprejemljiva ne glede na to, kdo bi bili lahko storilci; |
| --- | --- |

14.

poziva zlasti, da je treba vse, ki so kršili človekove pravice, zagrešili vojne zločine, zločine proti človeštvu, spolno nasilje nad ženskami in dekleti ali novačili otroke vojake, prijaviti, identificirati, kazensko preganjati in kaznovati v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom; poudarja, da je nekaznovanost nesprejemljiva ne glede na to, kdo bi bili lahko storilci;

| 15. | poziva kongovsko vlado, naj prevzame vso svojo odgovornost in odpravi prakso nekaznovanja, tudi za zlorabe, ki jih je zagrešila kongovska vojska (FARDC); |
| --- | --- |

15.

poziva kongovsko vlado, naj prevzame vso svojo odgovornost in odpravi prakso nekaznovanja, tudi za zlorabe, ki jih je zagrešila kongovska vojska (FARDC);

| 16. | poziva Demokratično republiko Kongo, naj uvede učinkovito reformo nacionalnega varnostnega sektorja z močnimi neodvisnimi institucijami, ki bodo odgovorne državi in njenemu narodu in se bodo zmožne bojevati proti zločinom in korupciji ter jih preganjati; |
| --- | --- |

16.

poziva Demokratično republiko Kongo, naj uvede učinkovito reformo nacionalnega varnostnega sektorja z močnimi neodvisnimi institucijami, ki bodo odgovorne državi in njenemu narodu in se bodo zmožne bojevati proti zločinom in korupciji ter jih preganjati;

| 17. | poziva mednarodno skupnost, še posebej Evropsko unijo, Afriško unijo in Združene narode, naj še naprej sprejema vse možne ukrepe, da bi za prebivalstvo na vzhodu Demokratične republike Kongo zagotovila bolj usklajeno in učinkovito pomoč in prispevala k prizadevanjem pri odzivanju na humanitarno katastrofo; |
| --- | --- |

17.

poziva mednarodno skupnost, še posebej Evropsko unijo, Afriško unijo in Združene narode, naj še naprej sprejema vse možne ukrepe, da bi za prebivalstvo na vzhodu Demokratične republike Kongo zagotovila bolj usklajeno in učinkovito pomoč in prispevala k prizadevanjem pri odzivanju na humanitarno katastrofo;

| 18. | poziva vlado Demokratične republike Kongo in mednarodno skupnost, naj vsem ljudem na vzhodu Demokratične republike Kongo, ki so v stiski, zagotovijo ustrezno zdravniško oskrbo, tudi potravmatsko in psihološko podporo; |
| --- | --- |

18.

poziva vlado Demokratične republike Kongo in mednarodno skupnost, naj vsem ljudem na vzhodu Demokratične republike Kongo, ki so v stiski, zagotovijo ustrezno zdravniško oskrbo, tudi potravmatsko in psihološko podporo;

| 19. | poziva Afriško unijo in države Velikih jezer, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za boj proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov in trgovini z njimi, ki je eden od razlogov za širjenje orožja in trgovanje z njim, kar je eden glavnih dejavnikov, ki podžigajo in zaostrujejo konflikte na tem območju; |
| --- | --- |

19.

poziva Afriško unijo in države Velikih jezer, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za boj proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov in trgovini z njimi, ki je eden od razlogov za širjenje orožja in trgovanje z njim, kar je eden glavnih dejavnikov, ki podžigajo in zaostrujejo konflikte na tem območju;

| 20. | meni, da sta pregleden dostop do naravnih virov Demokratične republike Kongo in nadzor nad njimi nujna za trajnostni razvoj te države; |
| --- | --- |

20.

meni, da sta pregleden dostop do naravnih virov Demokratične republike Kongo in nadzor nad njimi nujna za trajnostni razvoj te države;

| 21. | poziva k ostrejšim pravnim ukrepom, da bi se zagotovila boljša sledljivost mineralov iz nezakonitega rudarjenja, in k vzpostavitvi mednarodnega instrumenta za nadzor trga z naravnimi viri po vzoru Dodd-Franckovega zakona, ki ga je sprejel kongres ZDA; |
| --- | --- |

21.

poziva k ostrejšim pravnim ukrepom, da bi se zagotovila boljša sledljivost mineralov iz nezakonitega rudarjenja, in k vzpostavitvi mednarodnega instrumenta za nadzor trga z naravnimi viri po vzoru Dodd-Franckovega zakona, ki ga je sprejel kongres ZDA;

| 22. | poziva kongovsko vlado, naj hitro in odločno ukrepa, da bi preprečila vso nepopravljivo škodo v nacionalnem parku Virunga zaradi iskanja in izkoriščanja nafte ali drugih nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva kongovsko vlado, naj hitro in odločno ukrepa, da bi preprečila vso nepopravljivo škodo v nacionalnem parku Virunga zaradi iskanja in izkoriščanja nafte ali drugih nezakonitih dejavnosti;

| 23. | poziva kongovsko vlado, naj v skladu z zahtevo Unesca ne izdaja dovoljenj za izkoriščanje nafte; |
| --- | --- |

23.

poziva kongovsko vlado, naj v skladu z zahtevo Unesca ne izdaja dovoljenj za izkoriščanje nafte;

| 24. | poziva k prizadevanjem na nacionalni in mednarodni ravni za okrepitev državne oblasti in pravne države v Demokratični republiki Kongo, zlasti na področju upravljanja in varnosti, tudi s tesnim sodelovanjem misije Evropske unije za vojaško pomoč (EUSEC) in policijske misije Evropske unije (EUPOL), ki bi se morali nadaljevati, da bi utrdili mir in varnost v tej državi in na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

24.

poziva k prizadevanjem na nacionalni in mednarodni ravni za okrepitev državne oblasti in pravne države v Demokratični republiki Kongo, zlasti na področju upravljanja in varnosti, tudi s tesnim sodelovanjem misije Evropske unije za vojaško pomoč (EUSEC) in policijske misije Evropske unije (EUPOL), ki bi se morali nadaljevati, da bi utrdili mir in varnost v tej državi in na območju Velikih jezer;

| 25. | poziva vodje držav in vlad območja Velikih jezer, naj si prizadevajo za dejansko izvajanje obstoječih regionalnih instrumentov za mir in razvoj in poziva vse države, ki so podpisale pakt za varnost, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer, naj ga v celoti izvajajo ter tako vzpostavijo in utrdijo potrebne temelje za mir in varnost na tem območju; poziva Združene narode, Afriško unijo in prijatelje območja Velikih jezer, naj odločno in dejavno podprejo prizadevanja za izvajanje pakta; |
| --- | --- |

25.

poziva vodje držav in vlad območja Velikih jezer, naj si prizadevajo za dejansko izvajanje obstoječih regionalnih instrumentov za mir in razvoj in poziva vse države, ki so podpisale pakt za varnost, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer, naj ga v celoti izvajajo ter tako vzpostavijo in utrdijo potrebne temelje za mir in varnost na tem območju; poziva Združene narode, Afriško unijo in prijatelje območja Velikih jezer, naj odločno in dejavno podprejo prizadevanja za izvajanje pakta;

| 26. | poziva vse države v tej regiji in vse mednarodne organe, naj dejavno sodelujejo z oblastmi Demokratične republike Kongo, da bi razpustili in demobilizirali vse oborožene skupine ter na vzhodu te države vzpostavili trajen mir; |
| --- | --- |

26.

poziva vse države v tej regiji in vse mednarodne organe, naj dejavno sodelujejo z oblastmi Demokratične republike Kongo, da bi razpustili in demobilizirali vse oborožene skupine ter na vzhodu te države vzpostavili trajen mir;

| 27. | poziva stabilizacijsko misijo Monusco v Demokratični republiki Kongo, naj učinkoviteje opravlja svoj mandat, da bi zagotovila varovanje in varnost kongovskih civilistov; priporoča, naj misija Monusco in vlada Demokratične republike Kongo spodbujata in omogočita vzpostavitev lokalnih mirovnih pobud, zlasti na območjih, kjer vladajo velike etnične napetosti, da bi se razmere trajno stabilizirale; |
| --- | --- |

27.

poziva stabilizacijsko misijo Monusco v Demokratični republiki Kongo, naj učinkoviteje opravlja svoj mandat, da bi zagotovila varovanje in varnost kongovskih civilistov; priporoča, naj misija Monusco in vlada Demokratične republike Kongo spodbujata in omogočita vzpostavitev lokalnih mirovnih pobud, zlasti na območjih, kjer vladajo velike etnične napetosti, da bi se razmere trajno stabilizirale;

| 28. | spodbuja voditelje Demokratične republike Kongo, naj sprejmejo vse potrebne pobude za utrditev demokracije in zagotovijo sodelovanje vseh dejavnih sil med kongovskim prebivalstvom pri upravljanju države na podlagi ustavnih in pravnih pravil; |
| --- | --- |

28.

spodbuja voditelje Demokratične republike Kongo, naj sprejmejo vse potrebne pobude za utrditev demokracije in zagotovijo sodelovanje vseh dejavnih sil med kongovskim prebivalstvom pri upravljanju države na podlagi ustavnih in pravnih pravil;

| 29. | pozdravlja, da je parlament Demokratične republike Kongo 6. decembra 2012 ustanovil nacionalni odbor za človekove pravice, kot je poudarjen v ustavi, preden bo sprejel zakon o varstvu žrtev in prič zlorab človekovih pravic, borcev za človekove pravice, humanitarnih delavcev in novinarjev; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja, da je parlament Demokratične republike Kongo 6. decembra 2012 ustanovil nacionalni odbor za človekove pravice, kot je poudarjen v ustavi, preden bo sprejel zakon o varstvu žrtev in prič zlorab človekovih pravic, borcev za človekove pravice, humanitarnih delavcev in novinarjev;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam in državam območja Velikih jezer, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebni odposlanki Združenih narodov za spolno nasilje v konfliktih, varnostnemu svetu Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam in državam območja Velikih jezer, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebni odposlanki Združenih narodov za spolno nasilje v konfliktih, varnostnemu svetu Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0252.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/152

---

P7_TA(2012)0512

Kastna diskriminacija v Indiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o kastni diskriminaciji v Indiji (2012/2909(RSP))

(2015/C 434/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 1. februarja 2007 o položaju človekovih pravic Dalitov v Indiji (1) in resolucij o letnih poročilih o človekovih pravicah v svetu, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 1. februarja 2007 o položaju človekovih pravic Dalitov v Indiji (1) in resolucij o letnih poročilih o človekovih pravicah v svetu, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2012 (2),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju mednarodne konvencije o odpravi rasne diskriminacije, ki jo je Indija ratificirala, ter splošnih priporočil te konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konvencije o odpravi rasne diskriminacije, ki jo je Indija ratificirala, ter splošnih priporočil te konvencije,

| — | ob upoštevanju vladnega predloga, ki ga je predstavil Mukul Vasnik, minister za krepitev družbene pravičnosti, o zakonu o prepovedi zaposlovanja ročnih čistilcev kanalizacij ter o njihovi rehabilitaciji iz leta 2012, ki je bil predstavljen indijskemu parlamentu 3. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vladnega predloga, ki ga je predstavil Mukul Vasnik, minister za krepitev družbene pravičnosti, o zakonu o prepovedi zaposlovanja ročnih čistilcev kanalizacij ter o njihovi rehabilitaciji iz leta 2012, ki je bil predstavljen indijskemu parlamentu 3. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 19. oktobra 2009 in njenega poziva državam članicam OZN, naj podprejo načela in smernice OZN za dejansko odpravo na delu in poreklu temelječe diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 19. oktobra 2009 in njenega poziva državam članicam OZN, naj podprejo načela in smernice OZN za dejansko odpravo na delu in poreklu temelječe diskriminacije,

| — | ob upoštevanju priporočil organov za spremljanje izvajanja posebnih postopkov in sporazumov OZN, pa tudi priporočil iz dveh splošnih rednih pregledov o Indiji z dne 10. aprila 2008 in 24. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil organov za spremljanje izvajanja posebnih postopkov in sporazumov OZN, pa tudi priporočil iz dveh splošnih rednih pregledov o Indiji z dne 10. aprila 2008 in 24. maja 2012,

| — | ob upoštevanju priporočil delovne skupine OZN za splošni redni pregled o Indiji z dne 9. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil delovne skupine OZN za splošni redni pregled o Indiji z dne 9. julija 2012,

| — | ob upoštevanju globoke zaskrbljenosti, ki jo je 6. februarja 2012 izrazil posebni poročevalec OZN o zagovornikih človekovih pravic v zvezi z dalitskimi aktivisti v Indiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globoke zaskrbljenosti, ki jo je 6. februarja 2012 izrazil posebni poročevalec OZN o zagovornikih človekovih pravic v zvezi z dalitskimi aktivisti v Indiji,

| — | ob upoštevanju pohoda Maila Mukti Jatra, ki se ga po vsej državi udeležujejo tisoči ljudi za izkoreninjenje ročnega čiščenja kanalizacij in ki je med 30. novembrom 2011 in 31. januarjem 2012 prečkal 18 indijskih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pohoda Maila Mukti Jatra, ki se ga po vsej državi udeležujejo tisoči ljudi za izkoreninjenje ročnega čiščenja kanalizacij in ki je med 30. novembrom 2011 in 31. januarjem 2012 prečkal 18 indijskih držav,

| — | ob upoštevanju tematskega dialoga o človekovih pravicah med EU in Indijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskega dialoga o človekovih pravicah med EU in Indijo,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(5) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(5) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Indija na gospodarskem področju izjemno napredovala in ima sedaj kot ena od držav BRICS pomembno vlogo v svetovni politiki; ker je kastna diskriminacija vseeno še vedno razširjena in vztrajna; |
| --- | --- |

A.

ker je Indija na gospodarskem področju izjemno napredovala in ima sedaj kot ena od držav BRICS pomembno vlogo v svetovni politiki; ker je kastna diskriminacija vseeno še vedno razširjena in vztrajna;

| B. | ker indijska ustava svojim državljanom zagotavlja enak položaj, diskriminacija na podlagi kaste in nedotakljivosti pa je na podlagi členov 15 in 17 nezakonita; ker opravljajo Daliti najvišje politične funkcije; ker ima Indija zakone in predpise, katerih namen je zaščititi najnižje kaste in plemena, kot je zakon iz leta 1976 o varstvu državljanskih svoboščin ter zakon iz leta 1989 o preprečevanju nasilja nad najnižjimi kastami in plemeni; ker je indijski predsednik vlade Manmohan Singh dal številne odločne izjave o tem, da je boj proti nasilju nad Daliti prednostna naloga; |
| --- | --- |

B.

ker indijska ustava svojim državljanom zagotavlja enak položaj, diskriminacija na podlagi kaste in nedotakljivosti pa je na podlagi členov 15 in 17 nezakonita; ker opravljajo Daliti najvišje politične funkcije; ker ima Indija zakone in predpise, katerih namen je zaščititi najnižje kaste in plemena, kot je zakon iz leta 1976 o varstvu državljanskih svoboščin ter zakon iz leta 1989 o preprečevanju nasilja nad najnižjimi kastami in plemeni; ker je indijski predsednik vlade Manmohan Singh dal številne odločne izjave o tem, da je boj proti nasilju nad Daliti prednostna naloga;

| C. | ker je kljub prizadevanjem še vedno približno 170 milijonov Dalitov in domorodnih Adivasijev v Indiji žrtev hudih oblik družbene izključenosti; ker Mednarodna organizacija dela ocenjuje, da je velika večina žrtev zasužnjevanja zaradi dolgov v Indiji iz najnižjih kast in plemen; |
| --- | --- |

C.

ker je kljub prizadevanjem še vedno približno 170 milijonov Dalitov in domorodnih Adivasijev v Indiji žrtev hudih oblik družbene izključenosti; ker Mednarodna organizacija dela ocenjuje, da je velika večina žrtev zasužnjevanja zaradi dolgov v Indiji iz najnižjih kast in plemen;

| D. | ker je ročno čiščenje kanalizacij, kljub temu da je prepovedano z zakonom, še vedno razširjeno in stotine tisočev Dalitov skoraj izključno ženskega spola opravlja to obliko prisilnega dela, indijske železnice pa so največji zaposlovalec ročnih čistilcev kanalizacij; |
| --- | --- |

D.

ker je ročno čiščenje kanalizacij, kljub temu da je prepovedano z zakonom, še vedno razširjeno in stotine tisočev Dalitov skoraj izključno ženskega spola opravlja to obliko prisilnega dela, indijske železnice pa so največji zaposlovalec ročnih čistilcev kanalizacij;

| E. | ker so ženske pripadnice Dalitov in Adivasijev najrevnejše med revnimi v Indiji, se soočajo z večplastno diskriminacijo na podlagi kaste in spola, so pogosto žrtve hudih kršitev telesne nedotakljivosti, vključno z nekaznovanimi spolnimi zlorabami, ki jih zakrivijo člani prevladujočih kast, njihova stopnja pismenosti pa je le 24 %; |
| --- | --- |

E.

ker so ženske pripadnice Dalitov in Adivasijev najrevnejše med revnimi v Indiji, se soočajo z večplastno diskriminacijo na podlagi kaste in spola, so pogosto žrtve hudih kršitev telesne nedotakljivosti, vključno z nekaznovanimi spolnimi zlorabami, ki jih zakrivijo člani prevladujočih kast, njihova stopnja pismenosti pa je le 24 %;

| F. | ker po ocenah velika večina kaznivih dejanj zoper dalitske ženske zaradi strahu pred družbeno izločitvijo in groženj z nasiljem ostane neprijavljenih; ker je bilo 9. septembra 2012 v vasi Dabra (okrožje Hisar) v državi Harjana 16-letno dalitsko dekle žrtev množičnega posilstva; ker je njen oče potem, ko je izvedel za dogodek, storil samomor, policija pa se je za ukrepanje odločila šele kasneje, ko se je morala spopasti z množičnimi protesti; |
| --- | --- |

F.

ker po ocenah velika večina kaznivih dejanj zoper dalitske ženske zaradi strahu pred družbeno izločitvijo in groženj z nasiljem ostane neprijavljenih; ker je bilo 9. septembra 2012 v vasi Dabra (okrožje Hisar) v državi Harjana 16-letno dalitsko dekle žrtev množičnega posilstva; ker je njen oče potem, ko je izvedel za dogodek, storil samomor, policija pa se je za ukrepanje odločila šele kasneje, ko se je morala spopasti z množičnimi protesti;

| G. | ker je 20. novembra 2012 v Darmapuriju (država Tamil Nadu) tolpa približno 1  000 ljudi iz višjih kast oropala in zažgala najmanj 268 hiš v dalitskih skupnostih, prisotni policisti pa niso ukrepali; |
| --- | --- |

G.

ker je 20. novembra 2012 v Darmapuriju (država Tamil Nadu) tolpa približno 1  000 ljudi iz višjih kast oropala in zažgala najmanj 268 hiš v dalitskih skupnostih, prisotni policisti pa niso ukrepali;

| H. | ker se zakon o zaščiti žensk pred nasiljem v družini iz leta 2005 dejansko ne izvaja in ker razširjeni predsodki do žensk v policiji, pravnem sistemu, zdravstvu in politiki onemogočajo pravično ukrepanje; |
| --- | --- |

H.

ker se zakon o zaščiti žensk pred nasiljem v družini iz leta 2005 dejansko ne izvaja in ker razširjeni predsodki do žensk v policiji, pravnem sistemu, zdravstvu in politiki onemogočajo pravično ukrepanje;

| I. | ker je število obsodb po zakonu o preprečevanju nasilja nad najnižjimi kastami in plemeni še vedno zelo nizko in ne odvrača od storitve kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

I.

ker je število obsodb po zakonu o preprečevanju nasilja nad najnižjimi kastami in plemeni še vedno zelo nizko in ne odvrača od storitve kaznivih dejanj;

| J. | ker številni lokalni in mednarodni viri poročajo, da je med 1 00  000 in 2 00  000 deklic, večinoma dalitskega porekla, domnevno ujetih v suženjstvu zaradi dolgov in delajo v predilnicah v državi Tamil Nadu, ki dobavljajo prejo tovarnam, ki izdelujejo oblačila za zahodne znamke; |
| --- | --- |

J.

ker številni lokalni in mednarodni viri poročajo, da je med 1 00  000 in 2 00  000 deklic, večinoma dalitskega porekla, domnevno ujetih v suženjstvu zaradi dolgov in delajo v predilnicah v državi Tamil Nadu, ki dobavljajo prejo tovarnam, ki izdelujejo oblačila za zahodne znamke;

| 1. | priznava prizadevanja na zvezni, državni, regionalni in lokalni ravni v Indiji za izkoreninjenje kastne diskriminacije; poleg tega pozdravlja jasno stališče številnih indijskih politikov, medijev, nevladnih organizacij in drugih oblikovalcev javnega mnenja na vseh ravneh družbe, ki so izrazili svoje nasprotovanje diskriminaciji; |
| --- | --- |

1.

priznava prizadevanja na zvezni, državni, regionalni in lokalni ravni v Indiji za izkoreninjenje kastne diskriminacije; poleg tega pozdravlja jasno stališče številnih indijskih politikov, medijev, nevladnih organizacij in drugih oblikovalcev javnega mnenja na vseh ravneh družbe, ki so izrazili svoje nasprotovanje diskriminaciji;

| 2. | je še vedno zaskrbljen zaradi vztrajno visokega števila prijavljenih in neprijavljenih grozodejstev in razširjenih praks nedotakljivosti, zlasti ročnega čiščenja kanalizacij; |
| --- | --- |

2.

je še vedno zaskrbljen zaradi vztrajno visokega števila prijavljenih in neprijavljenih grozodejstev in razširjenih praks nedotakljivosti, zlasti ročnega čiščenja kanalizacij;

| 3. | poziva indijske oblasti na zvezni, državni, regionalni in lokalni ravni, naj izpolnijo svoje obveznosti in izvršujejo ali, če je to potrebno, spremenijo veljavno zakonodajo, zlasti zakon o preprečevanju nasilja nad najnižjimi kastami in plemeni, da bi učinkovito zaščitili Dalite in druge ranljive skupine v družbi; |
| --- | --- |

3.

poziva indijske oblasti na zvezni, državni, regionalni in lokalni ravni, naj izpolnijo svoje obveznosti in izvršujejo ali, če je to potrebno, spremenijo veljavno zakonodajo, zlasti zakon o preprečevanju nasilja nad najnižjimi kastami in plemeni, da bi učinkovito zaščitili Dalite in druge ranljive skupine v družbi;

| 4. | zlasti poudarja, da je treba žrtvam omogočiti, da varno prijavijo svoj primer policiji in sodnim oblastem, pa tudi da morata policija in sodstvo resno obravnavati prijavljena grozodejstva in druge primere diskriminacije; |
| --- | --- |

4.

zlasti poudarja, da je treba žrtvam omogočiti, da varno prijavijo svoj primer policiji in sodnim oblastem, pa tudi da morata policija in sodstvo resno obravnavati prijavljena grozodejstva in druge primere diskriminacije;

| 5. | poziva indijski parlament, naj ukrepa v skladu s svojim načrtom, da bo sprejel nov zakon, ki bo prepovedoval zaposlovanje ročnih čistilcev kanalizacij in omogočal njihovo rehabilitacijo, in indijsko vlado, naj sprejme ukrepe, ki so potrebni za takojšnje izvrševanje tega zakona; |
| --- | --- |

5.

poziva indijski parlament, naj ukrepa v skladu s svojim načrtom, da bo sprejel nov zakon, ki bo prepovedoval zaposlovanje ročnih čistilcev kanalizacij in omogočal njihovo rehabilitacijo, in indijsko vlado, naj sprejme ukrepe, ki so potrebni za takojšnje izvrševanje tega zakona;

| 6. | poziva indijske oblasti, naj razveljavijo tiste določbe zakona o urejanju tujih prispevkov, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi in lahko ovirajo delo nevladnih organizacij, vključno z dalitskimi organizacijami in drugimi organizacijami, ki predstavljajo prikrajšane skupine v indijski družbi, in sicer tako, da jim onemogočijo, da prejemajo sredstva od tujih donatorjev; |
| --- | --- |

6.

poziva indijske oblasti, naj razveljavijo tiste določbe zakona o urejanju tujih prispevkov, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi in lahko ovirajo delo nevladnih organizacij, vključno z dalitskimi organizacijami in drugimi organizacijami, ki predstavljajo prikrajšane skupine v indijski družbi, in sicer tako, da jim onemogočijo, da prejemajo sredstva od tujih donatorjev;

| 7. | poziva Svet, Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Komisije (visoko predstavnico/podpredsednico), posebnega predstavnika EU za človekove pravice in države članice EU, naj oblikujejo politiko EU o kastni diskriminaciji in naj v svetu OZN za človekove pravice podprejo osnutek načel in smernic OZN za dejansko odpravo na delu in poreklu temelječe diskriminacije; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet, Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Komisije (visoko predstavnico/podpredsednico), posebnega predstavnika EU za človekove pravice in države članice EU, naj oblikujejo politiko EU o kastni diskriminaciji in naj v svetu OZN za človekove pravice podprejo osnutek načel in smernic OZN za dejansko odpravo na delu in poreklu temelječe diskriminacije;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je indijska vlada septembra 2012 potrdila Zakon o prepovedi dela otrok in mladostnikov, ki prepoveduje zaposlovanje otrok, mlajših od 14 let po vseh sektorjih, ter mlajših od 18 let v nevarnih sektorjih; poziva indijsko vlado k sprejetju učinkovitih izvedbenih ukrepov, da bi se hitro zmanjšalo število otrok, ki delajo, ki je še vedno med najvišjimi na svetu, in k uvedbi zakonodaje o popolni prepovedi otroškega dela v skladu s smernicami Mednarodne organizacije dela. |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je indijska vlada septembra 2012 potrdila Zakon o prepovedi dela otrok in mladostnikov, ki prepoveduje zaposlovanje otrok, mlajših od 14 let po vseh sektorjih, ter mlajših od 18 let v nevarnih sektorjih; poziva indijsko vlado k sprejetju učinkovitih izvedbenih ukrepov, da bi se hitro zmanjšalo število otrok, ki delajo, ki je še vedno med najvišjimi na svetu, in k uvedbi zakonodaje o popolni prepovedi otroškega dela v skladu s smernicami Mednarodne organizacije dela.

| 9. | poziva predstavništva EU in držav članic v Indiji, naj v dialoge z indijskimi oblastmi vključijo vprašanje kastne diskriminacije ter prednostno obravnavajo programe, ki se ukvarjajo s kastno diskriminacijo, tudi v izobraževanju, ter programe, ki se posebej osredotočajo na ženske in deklice; pričakuje, da se bo v prihodnosti sodelovanje z Indijo ocenjevalo glede na to, kako bo vplivalo na kastno diskriminacijo; |
| --- | --- |

9.

poziva predstavništva EU in držav članic v Indiji, naj v dialoge z indijskimi oblastmi vključijo vprašanje kastne diskriminacije ter prednostno obravnavajo programe, ki se ukvarjajo s kastno diskriminacijo, tudi v izobraževanju, ter programe, ki se posebej osredotočajo na ženske in deklice; pričakuje, da se bo v prihodnosti sodelovanje z Indijo ocenjevalo glede na to, kako bo vplivalo na kastno diskriminacijo;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku vlade Indije, indijskemu ministru za pravo in sodstvo, indijskemu notranjemu ministru, indijskemu ministru za krepitev družbene pravičnosti, Svetu, visoki predstavnici/podpredsednici, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Commonwealtha, generalnemu sekretarju OZN in predsedniku generalne skupščine OZN. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku vlade Indije, indijskemu ministru za pravo in sodstvo, indijskemu notranjemu ministru, indijskemu ministru za krepitev družbene pravičnosti, Svetu, visoki predstavnici/podpredsednici, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Commonwealtha, generalnemu sekretarju OZN in predsedniku generalne skupščine OZN.

---

(1)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 87.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 11. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/155

---

P7_TA(2012)0484

Glasovanje v primeru sprostitve mesta polnopravnega člana odbora (razlaga člena 187(1) Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o glasovanju v primeru sprostitve mesta polnopravnega člana odbora (razlaga člena 187(1) Poslovnika) (2012/2254(REG))

(2015/C 434/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 27. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 27. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se odstavku 1 člena 187 Poslovnika doda naslednja razlaga:
  „V primeru sprostitve mesta polnopravnega člana odbora ima stalni namestnik iz iste politične skupine namesto njega pravico začasno sodelovati pri glasovanju do začasne zapolnitve mesta polnopravnega člana v skladu s členom 186(5) ali, v primeru, da do začasne zapolnitve ne pride, do imenovanja novega polnopravnega člana. Ta pravica izhaja iz sklepa Parlamenta o številčni sestavi odbora in ima namen zagotoviti, da pri glasovanju sodeluje enako število članov zadevne politične skupine, kot pred sprostitvijo mesta.“ |
| --- | --- |

1.

sklene, da se odstavku 1 člena 187 Poslovnika doda naslednja razlaga:

„V primeru sprostitve mesta polnopravnega člana odbora ima stalni namestnik iz iste politične skupine namesto njega pravico začasno sodelovati pri glasovanju do začasne zapolnitve mesta polnopravnega člana v skladu s členom 186(5) ali, v primeru, da do začasne zapolnitve ne pride, do imenovanja novega polnopravnega člana. Ta pravica izhaja iz sklepa Parlamenta o številčni sestavi odbora in ima namen zagotoviti, da pri glasovanju sodeluje enako število članov zadevne politične skupine, kot pred sprostitvijo mesta.“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 13. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/156 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/156

---

P7_TA(2012)0502

Sprememba člena 123 Poslovnika o pisnih izjavah in člena 42 o zakonodajnih pobudah

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o spremembi členov 123 in 42 Poslovnika Evropskega parlamenta: pisne izjave in zakonodajne pobude (2011/2058(REG))

(2015/C 434/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 11. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 11. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju študije svojega tematskega sektorja z naslovom „Pisne izjave v Evropskem parlamentu – Pregled postopka in učinka“ (PE 462.424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije svojega tematskega sektorja z naslovom „Pisne izjave v Evropskem parlamentu – Pregled postopka in učinka“ (PE 462.424),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0242/2012),

Ob upoštevanju naslednjega:

| A. | Parlament je z leti precej razširil svoja pooblastila in si zagotovil pomembna orodja, s katerimi lahko v postopkih odločanja v Evropski uniji izvaja svoj vpliv pri večini dejavnosti Unije; |
| --- | --- |

A.

Parlament je z leti precej razširil svoja pooblastila in si zagotovil pomembna orodja, s katerimi lahko v postopkih odločanja v Evropski uniji izvaja svoj vpliv pri večini dejavnosti Unije;

| B. | institucije, na katere je pisna izjava naslovljena, bi morale zagotoviti ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

B.

institucije, na katere je pisna izjava naslovljena, bi morale zagotoviti ustrezne ukrepe;

| C. | pisne izjave koristno služijo za opozarjanje na zadeve, ki so pomembne za državljane Unije; |
| --- | --- |

C.

pisne izjave koristno služijo za opozarjanje na zadeve, ki so pomembne za državljane Unije;

| D. | pisne izjave se uporabljajo redno, vendar ne v velikem številu, samo majhen odstotek med njimi pa dobi zahtevano podporo večine poslancev Parlamenta; |
| --- | --- |

D.

pisne izjave se uporabljajo redno, vendar ne v velikem številu, samo majhen odstotek med njimi pa dobi zahtevano podporo večine poslancev Parlamenta;

| E. | večina pisnih izjav po obdobju, ki ga določa Poslovnik, postane brezpredmetnih; |
| --- | --- |

E.

večina pisnih izjav po obdobju, ki ga določa Poslovnik, postane brezpredmetnih;

| F. | večina sprejetih pisnih izjav je naslovljena na Komisijo, za katero velja, da je edina institucija, ki je odgovorila na opozorjene zadeve; |
| --- | --- |

F.

večina sprejetih pisnih izjav je naslovljena na Komisijo, za katero velja, da je edina institucija, ki je odgovorila na opozorjene zadeve;

| G. | ti odgovori se v večini primerov omejijo na to, da Komisija v njih ponovno opozori na dejavnosti, ki jih vodi, le v izjemnih primerih pa je vanje vključena specifična dejavnost, ki jo je spodbudila pisna izjava; |
| --- | --- |

G.

ti odgovori se v večini primerov omejijo na to, da Komisija v njih ponovno opozori na dejavnosti, ki jih vodi, le v izjemnih primerih pa je vanje vključena specifična dejavnost, ki jo je spodbudila pisna izjava;

| H. | glede na vse večje pravice Parlamenta in uvedbo evropske državljanske pobude se je pomen pisnih izjav spremenil, so pa še vedno lahko koristno sredstvo, ki poslancem omogoča, da pripomorejo k dvigu ozaveščenosti o vprašanjih, ki zadevajo javnost; |
| --- | --- |

H.

glede na vse večje pravice Parlamenta in uvedbo evropske državljanske pobude se je pomen pisnih izjav spremenil, so pa še vedno lahko koristno sredstvo, ki poslancem omogoča, da pripomorejo k dvigu ozaveščenosti o vprašanjih, ki zadevajo javnost;

| I. | pisne izjave imajo zelo omejen vpliv, tako glede načrtovanja kot tudi glede vpliva na sprejete odločitve v institucijah, in lahko zbujajo zavajajoč vtis o svoji učinkovitosti; če pa se pravilno uporabijo, so še vedno priljubljeno orodje za kampanje; za predloge, ki pozivajo k zakonodajnim ukrepom, bi bilo treba uporabiti člen 42(2), s čimer bi se poslancem dejansko dala možnost, da vplivajo na zakonodajo Unije in da predlog vključijo v delo parlamentarnih odborov; |
| --- | --- |

I.

pisne izjave imajo zelo omejen vpliv, tako glede načrtovanja kot tudi glede vpliva na sprejete odločitve v institucijah, in lahko zbujajo zavajajoč vtis o svoji učinkovitosti; če pa se pravilno uporabijo, so še vedno priljubljeno orodje za kampanje; za predloge, ki pozivajo k zakonodajnim ukrepom, bi bilo treba uporabiti člen 42(2), s čimer bi se poslancem dejansko dala možnost, da vplivajo na zakonodajo Unije in da predlog vključijo v delo parlamentarnih odborov;

| J. | kakovost in tehtnost nekaterih pisnih izjav, še zlasti pa njihova usklajenost s pristojnostmi Unije, kot jih določa Naslov I Dela I Pogodbe o delovanju Evropske unije, včasih niso ravno navdušujoče; zato bi Parlament v naslednjem mandatu lahko analiziral vpliv novih določb Poslovnika o pisnih izjavah in proučil njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

J.

kakovost in tehtnost nekaterih pisnih izjav, še zlasti pa njihova usklajenost s pristojnostmi Unije, kot jih določa Naslov I Dela I Pogodbe o delovanju Evropske unije, včasih niso ravno navdušujoče; zato bi Parlament v naslednjem mandatu lahko analiziral vpliv novih določb Poslovnika o pisnih izjavah in proučil njihovo učinkovitost;

| 1. | se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi;

| 2. | meni, da bi morale institucije, na katere je naslovljena pisna izjava, obvestiti Parlament o nameravanih nadaljnjih ukrepih v treh mesecih po prejemu take izjave; poleg tega se namerava o tem načelu dogovoriti s Komisijo na naslednjih pogajanjih o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morale institucije, na katere je naslovljena pisna izjava, obvestiti Parlament o nameravanih nadaljnjih ukrepih v treh mesecih po prejemu take izjave; poleg tega se namerava o tem načelu dogovoriti s Komisijo na naslednjih pogajanjih o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo;

| 3. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 4. | pozdravlja sklep predsedstva, da omeji obsežno oglaševanje pisnih izjav in s tem omogoči nemoten dostop poslancev do sejne dvorane; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sklep predsedstva, da omeji obsežno oglaševanje pisnih izjav in s tem omogoči nemoten dostop poslancev do sejne dvorane;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 42 – odstavka 2 in 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| |
| 2.   Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog za akt Unije. | 2.   Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog za akt Unije.
  Predlog lahko skupaj vloži do deset poslancev. V predlogu se navede njegova pravna podlaga, lahko pa se mu priloži obrazložitev, dolga največ 150 besed. |
| 3.   Predlog se vloži pri predsedniku, ki
  ga pošlje v obravnavo pristojnemu
  odboru. Pred takšnim posredovanjem odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo. Odbor sprejme sklep o nadaljnjem postopku v roku treh mesecev po posredovanju in po zaslišanju
  pripravljavca
  predloga. | 3.   Predlog se vloži pri predsedniku, ki
  preveri, ali so izpolnjene pravne zahteve
  .
  Predsednik lahko predlog posreduje
  odboru
  , pristojnemu za preverjanje pravne podlage, ki o tem izda mnenje
  .
  Če predsednik izjavi, da je predlog sprejemljiv, to oznani na plenarnem zasedanju in ga posreduje pristojnemu odboru. |
| | Pred takšnim posredovanjem
  pristojnemu
  odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo. |
| | Odbor
  lahko predsedniku priporoči, naj se predlog da na voljo za podpis vsem poslancem pod pogoji in v rokih iz člena 123(1a), (2) in (5). |
| Kadar odbor sklene, da bo Parlamentu predložil predlog v skladu s postopkom iz člena 48, se
  ime
  avtorja
  predloga navede v naslovu poročila. | Kadar predlog podpiše večina poslancev Parlamenta, se šteje, da je konferenca predsednikov odobrila poročilo o predlogu. Odbor pripravi poročilo v skladu s členom 48, potem ko pripravljavci predloga predstavijo svoj predlog odboru. |
| | Kadar se za predlog ne zbirajo dodatni podpisi ali ga ne podpiše večina poslancev Parlamenta, pristojni odbor
  sprejme sklep o nadaljnjem postopku v roku treh mesecev po posredovanju in po zaslišanju
  pripravljavcev
  predloga. |
| | Ime
  pripravljavcev
  predloga se navede v naslovu poročila. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.   Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog za akt Unije.

2.   Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog za akt Unije.
  Predlog lahko skupaj vloži do deset poslancev. V predlogu se navede njegova pravna podlaga, lahko pa se mu priloži obrazložitev, dolga največ 150 besed.

3.   Predlog se vloži pri predsedniku, ki
  ga pošlje v obravnavo pristojnemu
  odboru. Pred takšnim posredovanjem odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo. Odbor sprejme sklep o nadaljnjem postopku v roku treh mesecev po posredovanju in po zaslišanju
  pripravljavca
  predloga.

3.   Predlog se vloži pri predsedniku, ki
  preveri, ali so izpolnjene pravne zahteve
  .
  Predsednik lahko predlog posreduje
  odboru
  , pristojnemu za preverjanje pravne podlage, ki o tem izda mnenje
  .
  Če predsednik izjavi, da je predlog sprejemljiv, to oznani na plenarnem zasedanju in ga posreduje pristojnemu odboru.

Pred takšnim posredovanjem
  pristojnemu
  odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo.

Odbor
  lahko predsedniku priporoči, naj se predlog da na voljo za podpis vsem poslancem pod pogoji in v rokih iz člena 123(1a), (2) in (5).

Kadar odbor sklene, da bo Parlamentu predložil predlog v skladu s postopkom iz člena 48, se
  ime
  avtorja
  predloga navede v naslovu poročila.

Kadar predlog podpiše večina poslancev Parlamenta, se šteje, da je konferenca predsednikov odobrila poročilo o predlogu. Odbor pripravi poročilo v skladu s členom 48, potem ko pripravljavci predloga predstavijo svoj predlog odboru.

Kadar se za predlog ne zbirajo dodatni podpisi ali ga ne podpiše večina poslancev Parlamenta, pristojni odbor
  sprejme sklep o nadaljnjem postopku v roku treh mesecev po posredovanju in po zaslišanju
  pripravljavcev
  predloga.

Ime
  pripravljavcev
  predloga se navede v naslovu poročila.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 123 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| |
| 1.   
  Do pet
  poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije
  in ne sovpada s tematiko, ki se obravnava v potekajočih zakonodajnih postopkih. Vsako posamezno izjavo
  odobri
  predsednik.
  Pisne izjave se
  natisnejo
  v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta je javen in
  se med potekom delnih zasedanj hrani pred vhodom v sejno dvorano, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev. | 1.   
  Najmanj deset
  poslancev
  iz najmanj treh političnih skupin
  lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo
  izključno
  v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije
  . Vsebina pisne izjave


  ne sme presegati oblike izjave
  .
  Zlasti ne sme pozivati k zakonodajnim ukrepom, vsebovati odločitev o zadevah, za katere so v tem poslovniku določeni posebni postopki in pristojnosti, ali obravnavati vprašanja, o katerem v Parlamentu poteka kak postopek. |
| | 1a.
     
  Nadaljnji postopek se
  odobri
  z obrazloženo odločitvijo predsednika v skladu z odstavkom 1 in za vsak primer posebej.
  Pisne izjave se
  objavijo
  v uradnih jezikih
  na spletišču Parlamenta
  in
  se elektronsko
  razdelijo
  vsem poslancem.
  Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v 
  elektronski
  register. Ta je javen in
  dostopen prek spletišča Parlamenta. Pisne izjave v fizični obliki s podpisi hrani tudi predsednik. |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.   
  Do pet
  poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije
  in ne sovpada s tematiko, ki se obravnava v potekajočih zakonodajnih postopkih. Vsako posamezno izjavo
  odobri
  predsednik.
  Pisne izjave se
  natisnejo
  v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta je javen in
  se med potekom delnih zasedanj hrani pred vhodom v sejno dvorano, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev.

1.   
  Najmanj deset
  poslancev
  iz najmanj treh političnih skupin
  lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo
  izključno
  v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije
  . Vsebina pisne izjave


  ne sme presegati oblike izjave
  .
  Zlasti ne sme pozivati k zakonodajnim ukrepom, vsebovati odločitev o zadevah, za katere so v tem poslovniku določeni posebni postopki in pristojnosti, ali obravnavati vprašanja, o katerem v Parlamentu poteka kak postopek.

1a.
     
  Nadaljnji postopek se
  odobri
  z obrazloženo odločitvijo predsednika v skladu z odstavkom 1 in za vsak primer posebej.
  Pisne izjave se
  objavijo
  v uradnih jezikih
  na spletišču Parlamenta
  in
  se elektronsko
  razdelijo
  vsem poslancem.
  Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v 
  elektronski
  register. Ta je javen in
  dostopen prek spletišča Parlamenta. Pisne izjave v fizični obliki s podpisi hrani tudi predsednik.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 123 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| |
| 2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru. | 2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru.
  Podpis se lahko umakne kadar koli pred pretekom treh mesecev od vpisa izjave v register. V primeru umika zadevni poslanec izjave ne sme ponovno podpisati. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru.

2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru.
  Podpis se lahko umakne kadar koli pred pretekom treh mesecev od vpisa izjave v register. V primeru umika zadevni poslanec izjave ne sme ponovno podpisati.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 123 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| |
| 3.   Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament
  in objavi imena
  podpisnikov v zapisniku,
  izjavo pa objavi kot sprejeto besedilo. | 3.   Kadar izjavo
  po preteku treh mesecev od njenega vpisa v register
  podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament
  . Izjava se z imeni
  podpisnikov
  objavi
  v zapisniku
  in Parlamenta ne zavezuje
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.   Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament
  in objavi imena
  podpisnikov v zapisniku,
  izjavo pa objavi kot sprejeto besedilo.

3.   Kadar izjavo
  po preteku treh mesecev od njenega vpisa v register
  podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament
  . Izjava se z imeni
  podpisnikov
  objavi
  v zapisniku
  in Parlamenta ne zavezuje
  .

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 123 – odstavek 4 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| |
| | 4a.
     
  Kadar institucije, na katere je naslovljena sprejeta izjava, v treh mesecih od prejema izjave ne obvestijo Parlamenta o načrtovanih nadaljnjih ukrepih, se zadeva na zahtevo enega od avtorjev izjave uvrsti na dnevni red naslednjega zasedanja pristojnega odbora. |

Veljavno besedilo

Sprememba

4a.
     
  Kadar institucije, na katere je naslovljena sprejeta izjava, v treh mesecih od prejema izjave ne obvestijo Parlamenta o načrtovanih nadaljnjih ukrepih, se zadeva na zahtevo enega od avtorjev izjave uvrsti na dnevni red naslednjega zasedanja pristojnega odbora.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 123 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| |
| 5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno. | 5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno
  brez možnosti za podaljšanje trimesečnega obdobja
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno.

5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno
  brez možnosti za podaljšanje trimesečnega obdobja
  .

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/160

---

P7_TA(2012)0466

Makrofinančna pomoč Kirgiški republiki***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0925), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0925),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0521/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0521/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0208/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0208/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0458

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sodelovanje EU in Kirgiške republike temelji na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (PCA, Partnership and Cooperation Agreement), ki je začel veljati leta 1999. EU je Kirgiško republiko vključila v splošni sistem preferencialov (SSP). |
| --- | --- |

(1)

Sodelovanje EU in Kirgiške republike temelji na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (PCA, Partnership and Cooperation Agreement), ki je začel veljati leta 1999. EU je Kirgiško republiko vključila v splošni sistem preferencialov (SSP).

| (2) | Kirgiško gospodarstvo sta prizadela mednarodna finančna kriza v letu 2009 in etnično nasilje junija 2010, ki sta prekinila gospodarske dejavnosti, bistveno povečala javno porabo za obnovo in socialno pomoč in privedla do večje vrzeli v zunanjem in proračunskem financiranju. |
| --- | --- |

(2)

Kirgiško gospodarstvo sta prizadela mednarodna finančna kriza v letu 2009 in etnično nasilje junija 2010, ki sta prekinila gospodarske dejavnosti, bistveno povečala javno porabo za obnovo in socialno pomoč in privedla do večje vrzeli v zunanjem in proračunskem financiranju.

| (3) | Na srečanju donatorjev na visokem nivoju julija 2010 je mednarodna skupnost obljubila 1,1 milijarde USD nujne pomoči za okrevanje Kirgiške republike. EU je na srečanju donatorjev na visokem nivoju najavila, da bo zagotovila finančno pomoč do višine 117,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

(3)

Na srečanju donatorjev na visokem nivoju julija 2010 je mednarodna skupnost obljubila 1,1 milijarde USD nujne pomoči za okrevanje Kirgiške republike. EU je na srečanju donatorjev na visokem nivoju najavila, da bo zagotovila finančno pomoč do višine 117,9 milijona EUR.

| (4) | Svet EU za zunanje zadeve je v svojih sklepih o Kirgiški republiki z dne 26. julija 2010 pozdravil prizadevanja nove kirgiške vlade za oblikovanje demokratičnega institucionalnega okvira in pozval Komisijo, da „naj kirgiškim oblastem pri izvajanju njihovega programa reform še naprej zagotavlja pomoč, vključno z novimi programi pomoči, ter pripomore k trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju države“. |
| --- | --- |

(4)

Svet EU za zunanje zadeve je v svojih sklepih o Kirgiški republiki z dne 26. julija 2010 pozdravil prizadevanja nove kirgiške vlade za oblikovanje demokratičnega institucionalnega okvira in pozval Komisijo, da „naj kirgiškim oblastem pri izvajanju njihovega programa reform še naprej zagotavlja pomoč, vključno z novimi programi pomoči, ter pripomore k trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju države“.

| (5) | EU s politično in gospodarsko pomočjo, namenjeno nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgiški republiki, pošilja politično sporočilo, da skladno s svojo politiko do regije iz Strategije za centralno Azijo 2007-2013 in skladno z izjavami voditeljev EU močno podpira demokratične reforme v centralni Aziji. |
| --- | --- |

(5)

EU s politično in gospodarsko pomočjo, namenjeno nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgiški republiki, pošilja politično sporočilo, da skladno s svojo politiko do regije iz Strategije za centralno Azijo 2007-2013 in skladno z izjavami voditeljev EU močno podpira demokratične reforme v centralni Aziji.

| (6) | Gospodarsko prilagajanje in proces reformiranja Kirgiške republike sta podprta s finančno pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Kirgiški organi so junija 2011 sprejeli triletni instrument za razširjeno kreditiranje MDS v višini 66,6 milijona SDR za pomoč državi. |
| --- | --- |

(6)

Gospodarsko prilagajanje in proces reformiranja Kirgiške republike sta podprta s finančno pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Kirgiški organi so junija 2011 sprejeli triletni instrument za razširjeno kreditiranje MDS v višini 66,6 milijona SDR za pomoč državi.

| (7) | EU namerava Kirgiški republiki zagotoviti sektorsko proračunsko pomoč v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje v celotni vrednosti 33 milijonov EUR za obdobje 2011–2013 za podporo reformam v socialnem varstvu in izobraževanju ter reformi upravljanja javnih financ. |
| --- | --- |

(7)

EU namerava Kirgiški republiki zagotoviti sektorsko proračunsko pomoč v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje v celotni vrednosti 33 milijonov EUR za obdobje 2011–2013 za podporo reformam v socialnem varstvu in izobraževanju ter reformi upravljanja javnih financ.

| (8) | Kirgiška republika je leta 2010 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi zaprosila za makrofinančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(8)

Kirgiška republika je leta 2010 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

| (9) | Glede na to, da je kljub makroekonomski pomoči MDS in Svetovne banke v plačilni bilanci še vedno prisotna preostala vrzel financiranja, in glede na ranljivost zunanjega položaja na zunanje šoke, ki zahteva ohranjanje zadostne stopnje deviznih rezerv, se ocenjuje, da je makrofinančna pomoč primeren odziv na prošnjo Kirgiške republike v trenutnih izjemnih razmerah. Program makrofinančne pomoči EU za Kirgiško republiko (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpira gospodarsko stabilizacijo države in program strukturnih reform. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to, da je kljub makroekonomski pomoči MDS in Svetovne banke v plačilni bilanci še vedno prisotna preostala vrzel financiranja, in glede na ranljivost zunanjega položaja na zunanje šoke, ki zahteva ohranjanje zadostne stopnje deviznih rezerv, se ocenjuje, da je makrofinančna pomoč primeren odziv na prošnjo Kirgiške republike v trenutnih izjemnih razmerah. Program makrofinančne pomoči EU za Kirgiško republiko (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpira gospodarsko stabilizacijo države in program strukturnih reform.

| (10) | Makrofinančna pomoč Unije ne bi smela le dopolnjevati programov in virov MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti tudi dodano vrednost vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(10)

Makrofinančna pomoč Unije ne bi smela le dopolnjevati programov in virov MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti tudi dodano vrednost vključenosti Unije.

| (11) | Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (12) | Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije morajo izboljšati učinkovitost, preglednost in odgovornost pri upravljanju javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija bi morala te cilje redno spremljati. |
| --- | --- |

(12)

Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije morajo izboljšati učinkovitost, preglednost in odgovornost pri upravljanju javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija bi morala te cilje redno spremljati.

| (13) | Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati glavna načela in cilje politike Unije do Kirgiške republike. |
| --- | --- |

(13)

Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati glavna načela in cilje politike Unije do Kirgiške republike.

| (14) | Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov EU, povezanih s to makrofinančno pomočjo, mora Kirgiška republika sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija opravljati ustrezne nadzore in Računsko sodišče ustrezne revizije. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov EU, povezanih s to makrofinančno pomočjo, mora Kirgiška republika sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija opravljati ustrezne nadzore in Računsko sodišče ustrezne revizije.

| (15) | Sprostitev finančne pomoči EU ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa. |
| --- | --- |

(15)

Sprostitev finančne pomoči EU ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

| (16) | S to pomočjo bo upravljala Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o dogodkih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(16)

S to pomočjo bo upravljala Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o dogodkih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (17) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2). |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2).

| (18) | Pogoji gospodarske politike iz memoranduma o soglasju bodo priloženi makrofinančni pomoči Unije. Za zagotavljanje učinkovitosti in enotnih pogojev izvajanja se za pogajanja o teh pogojih s kirgiškimi organi pooblasti Komisija, pod nadzorom odbora držav članic iz Uredbe (EU) št. 182/2011. Ob dejstvu, da je pomoč omejena z najvišjim zneskom, je treba upoštevati drugi stavek člena 2(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, po katerem je sprejetje memoranduma o soglasju predmet svetovalnega postopka.
  [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(18)

Pogoji gospodarske politike iz memoranduma o soglasju bodo priloženi makrofinančni pomoči Unije. Za zagotavljanje učinkovitosti in enotnih pogojev izvajanja se za pogajanja o teh pogojih s kirgiškimi organi pooblasti Komisija, pod nadzorom odbora držav članic iz Uredbe (EU) št. 182/2011. Ob dejstvu, da je pomoč omejena z najvišjim zneskom, je treba upoštevati drugi stavek člena 2(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, po katerem je sprejetje memoranduma o soglasju predmet svetovalnega postopka.
  [Sprememba 1]

| (19) | Kirgiška republika v skladu s klasifikacijo Mednarodnega denarnega sklada spada med „nastajajoča gospodarstva in gospodarstva v razvoju“; po klasifikaciji Svetovne banke Kirgiška republika spada v skupino „gospodarstev z nizkim prihodkom“ in v skupino „držav IDA“; po klasifikaciji UN-OHRLLS (3) je Kirgiška republika uvrščena v kategorijo „neobalnih držav v razvoju“; po klasifikaciji Odbora za razvojno pomoč organizacije OECD je Kirgiška republika uvrščena na seznam „drugih držav z nizkim dohodkom“. Tako se Kirgiška republika obravnava kot država v razvoju v skladu s členom 208 PDEU, kar upravičuje uporabo člena 209 PDEU, kot pravno podlago za ta sklep– |
| --- | --- |

(19)

Kirgiška republika v skladu s klasifikacijo Mednarodnega denarnega sklada spada med „nastajajoča gospodarstva in gospodarstva v razvoju“; po klasifikaciji Svetovne banke Kirgiška republika spada v skupino „gospodarstev z nizkim prihodkom“ in v skupino „držav IDA“; po klasifikaciji UN-OHRLLS (3) je Kirgiška republika uvrščena v kategorijo „neobalnih držav v razvoju“; po klasifikaciji Odbora za razvojno pomoč organizacije OECD je Kirgiška republika uvrščena na seznam „drugih držav z nizkim dohodkom“. Tako se Kirgiška republika obravnava kot država v razvoju v skladu s členom 208 PDEU, kar upravičuje uporabo člena 209 PDEU, kot pravno podlago za ta sklep–

STA SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Evropska unija zagotovi Kirgiški republiki makrofinančno pomoč v višini največ 30 milijonov EUR za pomoč gospodarski stabilizaciji države in za kritje njenih plačilnobilančnih potreb, kot so opredeljene v tekočem programu MDS. Od tega zneska bo največ 15 milijonov EUR zagotovljenih v obliki posojil in največ 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev predlagane makrofinančni pomoči je odvisna od odobritve proračuna za leto 2013 s strani proračunskega organa. Komisija se pooblasti, da si v imenu Evropske unije izposodi potrebna sredstva za financiranje posojilne komponente makrofinančne pomoči Unije. Rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let.

2.   Sprostitev finančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Kirgiško republiko, in v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgiško republiko ter Strategiji za centralno Azijo 2007–2013. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor o dejavnostih, povezanih z upravljanjem pomoči, in jima posreduje ustrezne dokumente.

3.   Finančna pomoč Evropske unije se da na voljo za obdobje dveh let z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 2(1).

Člen 2

1.   Komisija je pooblaščena, da se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2) dogovori s kirgiškimi organi o pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih v zvezi z makrofinančno pomočjo Evropske unije, ki se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za njihovo izpolnjevanje (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(2). Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in upravičljivosti pomoči, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. Podrobni finančni pogoji pomoči se določijo v sporazumu o nepovratnih sredstvih pomoči in sporazumu o posojilu, ki jih sklenejo Komisija in kirgiški organi.

2.   Med izvajanjem finančne pomoči Evropske unije Komisija spremlja zanesljivost kirgiških finančnih ureditev, upravnih postopkov, mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč, in upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira.

3.   Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Kirgiške republike v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. Komisija pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1.   V skladu s pogoji iz odstavka 2 da Komisija finančno pomoč Evropske unije na voljo Kirgiški republiki v dveh obrokih, vsak od njiju pa je sestavljen iz nepovratnih sredstev in iz posojila. Višina vsakega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Komisija se odloči o začetku izplačevanja obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača prej kot v od sprostitve prvega obroka.

3.   Sredstva Evropske unije se izplačajo nacionalni banki Kirgiške republike. V skladu z določbami, ki se določijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Kirgiške republike kot končnemu upravičencu.

Člen 4

1.   Najemanje in dajanje posojil, povezanih s posojilnim delom pomoči Evropske unije, se izvede v eurih z istim datumom valute, za Evropsko unijo pa ne pomeni spremembe rokov zapadlosti, tečajnega ali obrestnega tveganja ali drugega komercialnega tveganja.

2.   Komisija na zahtevo Kirgiške republike sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3.   Na zahtevo Kirgiške republike in kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil, lahko Komisija refinancira vsa ali del prvotnih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu s pogoji iz odstavka 1 in ne povzroči podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska še dolgovanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Evropska unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Kirgiška republika.

5.   Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor se redno obveščata o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.

Člen 5

Finančna pomoč Evropske unije se izvaja v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in njenimi izvedbenimi pravili. Memorandum o soglasju, sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih, ki se sklenejo s kirgiškimi oblastmi, bodo določili ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Da se zagotovi večja preglednost pri upravljanju in izplačevanju sredstev, se v memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih pomoči predvidi tudi nadzor, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, ki ga opravlja Komisija, ob vključitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam. Poleg tega se v navedenih dokumentih predvidijo tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, po potrebi tudi na kraju samem.

Člen 6

1.   Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 7

1.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno njegovega izvajanja. V poročilu se opiše povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočo gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Kirgiške republike ter odločitvijo Komisije o izplačilu obrokov pomoči.

2.   Najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(3) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadnem ocenjevanju.

Člen 8

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta 11. decembra 2012.

1

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

2

(3)  Urad visokega predstavnika ZN za najmanj razvite države, neobalne države v razvoju in male otoške države v razvoju.

3

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

4

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/165 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/165

---

P7_TA(2012)0467

Program za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Evropske unije za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in o spremembah Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0109),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0077/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0077/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega socialno-ekonomskega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega socialno-ekonomskega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je v pismu z dne 26. oktobra 2012 zavezal, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je v pismu z dne 26. oktobra 2012 zavezal, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0382/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 142.

---

P7_TC1-COD(2012)0049

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 174/2013.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/166 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/166

---

P7_TA(2012)0471

Prehodni dogovori za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2015/C 434/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11917/1/2012 – C7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11917/1/2012 – C7-0328/2012),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0344),

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za mednarodno trgovino z dne 31. maja 2012, s katerim se je zavezal, da bo na plenarnem zasedanju priporočil sprejetje stališča Sveta v prvi obravnavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za mednarodno trgovino z dne 31. maja 2012, s katerim se je zavezal, da bo na plenarnem zasedanju priporočil sprejetje stališča Sveta v prvi obravnavi,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A7-0389/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A7-0389/2012),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko bo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in po dogovoru z generalnim sekretarjem Sveta uredi objavo akta v Uradnem listu Evropske unije skupaj s skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko bo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in po dogovoru z generalnim sekretarjem Sveta uredi objavo akta v Uradnem listu Evropske unije skupaj s skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 203.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

V tej uredbi, zlasti pa v uvodnih izjavah 17, 18 in 19, je sicer določena uporaba postopkov iz Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ne pomeni precedensa v zvezi s prihodnjimi uredbami, ki bi Uniji omogočale, da v skladu s členom 2(1) PDEU pooblasti države članice, da izdajo in sprejmejo pravno zavezujoče akte na področjih v izključni pristojnosti Unije. Poleg tega se uporaba svetovalnega postopka v tej uredbi in ne postopka pregleda ne šteje kot precedens za prihodnje uredbe o vzpostavitvi okvira za skupno trgovinsko politiko.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/167 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/167

---

P7_TA(2012)0472

Nadaljnja makrofinančna pomoč Gruziji ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2015/C 434/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (05682/1/2012 – C7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (05682/1/2012 – C7-0221/2012),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) glede predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) glede predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0804),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A7-0363/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A7-0363/2012),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 211.

---

P7_TC2-COD(2010)0390

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Gruzijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske sosedske politike. Skupnost in Gruzija sta se leta 2006 dogovorili o akcijskem načrtu evropske sosedske politike, v katerem so opredeljene srednjeročne prednostne naloge v odnosih med Unijo in Gruzijo. Unija in Gruzija sta leta 2010 začeli pogajanja o pridružitvenem sporazumu, ki bo po pričakovanjih nadomestil obstoječi sporazum o partnerstvu in sodelovanju (2). Okvir odnosov med Unijo in Gruzijo se je dodatno okrepil z novo vzpostavljenim vzhodnim partnerstvom. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Gruzijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske sosedske politike. Skupnost in Gruzija sta se leta 2006 dogovorili o akcijskem načrtu evropske sosedske politike, v katerem so opredeljene srednjeročne prednostne naloge v odnosih med Unijo in Gruzijo. Unija in Gruzija sta leta 2010 začeli pogajanja o pridružitvenem sporazumu, ki bo po pričakovanjih nadomestil obstoječi sporazum o partnerstvu in sodelovanju (2). Okvir odnosov med Unijo in Gruzijo se je dodatno okrepil z novo vzpostavljenim vzhodnim partnerstvom.

| (2) | Na izrednem zasedanju Evropskega sveta 1. septembra 2008 je bila potrjena pripravljenost Unije, da po oboroženem spopadu med Gruzijo in Rusko federacijo avgusta 2008 okrepi odnose med Unijo in Gruzijo. |
| --- | --- |

(2)

Na izrednem zasedanju Evropskega sveta 1. septembra 2008 je bila potrjena pripravljenost Unije, da po oboroženem spopadu med Gruzijo in Rusko federacijo avgusta 2008 okrepi odnose med Unijo in Gruzijo.

| (3) | Od tretjega četrtletja leta 2008 na gruzijsko gospodarstvo vpliva mednarodna finančna kriza, kar se kaže v upadanju proizvodnje, zniževanju davčnih prihodkov in naraščanju potreb po zunanjem financiranju. |
| --- | --- |

(3)

Od tretjega četrtletja leta 2008 na gruzijsko gospodarstvo vpliva mednarodna finančna kriza, kar se kaže v upadanju proizvodnje, zniževanju davčnih prihodkov in naraščanju potreb po zunanjem financiranju.

| (4) | Na mednarodni donatorski konferenci dne 22. oktobra 2008 je mednarodna skupnost obljubila podporo za okrevanje gruzijskega gospodarstva v skladu s skupno oceno potreb, ki so jo opravili Združeni narodi in Svetovna banka. |
| --- | --- |

(4)

Na mednarodni donatorski konferenci dne 22. oktobra 2008 je mednarodna skupnost obljubila podporo za okrevanje gruzijskega gospodarstva v skladu s skupno oceno potreb, ki so jo opravili Združeni narodi in Svetovna banka.

| (5) | Unija je napovedala, da bo zagotovila do 500 milijonov EUR finančne pomoči za Gruzijo. |
| --- | --- |

(5)

Unija je napovedala, da bo zagotovila do 500 milijonov EUR finančne pomoči za Gruzijo.

| (6) | Prilagajanje in okrevanje gruzijskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Septembra 2008 so se gruzijski organi dogovorili z MDS o 750 milijonov USD vrednem „stand-by“ aranžmaju, ki bo podprl gruzijsko gospodarstvo pri doseganju potrebne prilagoditve z ozirom na finančno krizo. |
| --- | --- |

(6)

Prilagajanje in okrevanje gruzijskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Septembra 2008 so se gruzijski organi dogovorili z MDS o 750 milijonov USD vrednem „stand-by“ aranžmaju, ki bo podprl gruzijsko gospodarstvo pri doseganju potrebne prilagoditve z ozirom na finančno krizo.

| (7) | Po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer v Gruziji ter zaradi potrebe po spremembi osnovnih ekonomskih predpostavk programa MDS in večjih potreb Gruzije po zunanjem financiranju sta se Gruzija in MDS sporazumela o povečanju posojila iz „stand-by“ aranžmaja za 424 milijonov USD, kar je avgusta 2009 odobril upravni odbor MDS. |
| --- | --- |

(7)

Po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer v Gruziji ter zaradi potrebe po spremembi osnovnih ekonomskih predpostavk programa MDS in večjih potreb Gruzije po zunanjem financiranju sta se Gruzija in MDS sporazumela o povečanju posojila iz „stand-by“ aranžmaja za 424 milijonov USD, kar je avgusta 2009 odobril upravni odbor MDS.

| (8) | Unija namerava v obdobju 2010–2012 zagotoviti proračunsko podporo v obliki subvencij Gruziji v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) v znesku 37 milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

(8)

Unija namerava v obdobju 2010–2012 zagotoviti proračunsko podporo v obliki subvencij Gruziji v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) v znesku 37 milijonov EUR na leto.

| (9) | Zaradi slabšanja gospodarskih razmer v Gruziji in njene perspektive je Gruzija zaprosila za makrofinančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi slabšanja gospodarskih razmer v Gruziji in njene perspektive je Gruzija zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

| (10) | Glede na to, da je v plačilni bilanci Gruzije še vedno vrzel v financiranju, je makrofinančna pomoč v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odgovor na zahtevo Gruzije po podpori za gospodarsko stabilizacijo v povezavi s sedanjim programom MDS. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da je v plačilni bilanci Gruzije še vedno vrzel v financiranju, je makrofinančna pomoč v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odgovor na zahtevo Gruzije po podpori za gospodarsko stabilizacijo v povezavi s sedanjim programom MDS.

| (11) | Makrofinančna pomoč Unije Gruziji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) ne bi smela le dopolnjevati programov in sredstev MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti tudi dodano vrednost vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinančna pomoč Unije Gruziji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) ne bi smela le dopolnjevati programov in sredstev MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti tudi dodano vrednost vključenosti Unije.

| (12) | Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (13) | Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije bi morali biti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti. Komisija bi morala te cilje redno spremljati. |
| --- | --- |

(13)

Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije bi morali biti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti. Komisija bi morala te cilje redno spremljati.

| (14) | Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati ključna načela in cilje politike Unije do Gruzije. |
| --- | --- |

(14)

Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati ključna načela in cilje politike Unije do Gruzije.

| (15) | Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, mora Gruzija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z navedeno finančno pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija poskrbeti za ustrezen nadzor, Računsko sodišče pa opravljati ustrezne revizije. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, mora Gruzija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z navedeno finančno pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija poskrbeti za ustrezen nadzor, Računsko sodišče pa opravljati ustrezne revizije.

| (16) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa. |
| --- | --- |

(16)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

| (17) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru zagotovili možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogajanj v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(17)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru zagotovili možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogajanj v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (18) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3) – |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Gruziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 46 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Gruzije in pokrila njene plačilnobilančne potrebe, opredeljene v sedanjem programu MDS. Od tega najvišjega zneska bo največ 23 milijonov EUR zagotovljeno v obliki subvencij in največ 23 milijonov EUR v obliki posojil. Sprostitev predlagane makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za leto 2013 s strani proračunskega organa.

2.   Komisija je pooblaščena, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva za financiranje posojilne komponente makrofinančne pomoči Unije. Rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija na način, ki je skladen s sporazumi ali dogovori med MDS in Gruzijo ter s ključnimi načeli in cilji gospodarske reforme, opredeljenimi v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Unijo in Gruzijo. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor o dogajanjih v okviru upravljanja makrofinančne pomoči Unije, in jima posreduje ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za dve leti in šest mesecev, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti Memoranduma o soglasju iz člena 2(1).

Člen 2

1.   Komisija v skladu s 
  svetovalnim
  postopkom iz člena 6(2) sprejme Memorandum o soglasju, ki vsebuje pogoje gospodarske politike in finančne pogoje, ki veljajo za makrofinančno pomoč Unije, vključno s časovnim okvirom za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v Memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3). Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in upravičljivosti makrofinančne pomoči Unije, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Gruziji. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o subvenciji in sporazumu o posojilu, ki ju sklenejo Komisija in gruzijski organi.

2.   Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija spremlja zanesljivost gruzijskih finančnih ureditev, upravne postopke, mehanizme notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč, ter upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira s strani Gruzije.

3.   Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Gruzije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. V ta namen tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh obrokih, vsak izmed njiju pa je sestavljen iz subvencije in iz posojila. Višina vsakega obroka se določi v Memorandumu o soglasju.

2.   Komisija se odloči o sprostitvi obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v Memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po sprostitvi prvega obroka.

3.   Sredstva Unije se izplačajo Nacionalni banki Gruzije. V skladu z določbami, ki se določijo v Memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Gruzije kot končnemu upravičencu.

Člen 4

1.   Najemanje in dajanje posojil, povezana s posojilno komponento makrofinančne pomoči Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, Unije pa ne vključujeta v spremembe rokov zapadlosti, v tečajno ali obrestno tveganje ali v drugo poslovno tveganje.

2.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, če Gruzija to zahteva, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil Komisije.

3.   Na zahtevo Gruzije in kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila, lahko Komisija refinancira vsa prvotno najeta posojila ali njihov del ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu s pogoji iz odstavka 1 in ne povzroči podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska še dolgovanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v povezavi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Gruzija.

5.   Komisija obvešča Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.

Člen 5

Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in njenimi izvedbenimi pravili (5). Zlasti v Memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o subvenciji, ki se sklenejo z gruzijskimi organi, se predvidijo posebni ukrepi za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, ki vplivajo na makrofinančno pomoč Unije, ter za boj proti tem pojavom. Da se zagotovi večja preglednost pri upravljanju in izplačevanju sredstev, se v Memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o subvenciji predvidi tudi nadzor, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, ki ga opravlja Komisija, ob vključitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam. Poleg tega se v navedenih dokumentih predvidijo tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, po potrebi tudi na kraju samem.

Člen 6

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja
  člen 4
  Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 7

1.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno njegovega izvajanja. V poročilu se opiše povezava med pogoji gospodarske politike in finančnimi pogoji, določenimi v Memorandumu o soglasju, trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Gruzije ter odločitvami Komisije o sprostitvi obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Najpozneje dve leti po izteku obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni.

Člen 8

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

[Sprememba 1]

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 (UL C 377 E, 7.12.2012, str. 211) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. maja 2012 (UL C 291 E, 27.9.2012, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012.

1

(2)  Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Gruzijo na drugi strani (UL L 205, 4.8.1999, str. 3).

2

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

3

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

4

(5)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

5

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/171 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/171

---

P7_TA(2012)0473

Evropska agencija za pomorsko varnost ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2015/C 434/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10090/2/2012 – C7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10090/2/2012 – C7-0329/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0611),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A7-0387/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A7-0387/2012),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 68.

(2)  Sprejeta besedila z dne 15.12.2011, P7_TA(2011)0581.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/172 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/172

---

P7_TA(2012)0474

Uvedba enotnega patentnega varstva ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0215),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in prvega odstavka člena 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in prvega odstavka člena 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0099/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata ter italijanske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata ter italijanske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. novembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. novembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0001/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0001/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0093

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1257/2012.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/173

---

P7_TA(2012)0475

Enotno patentno varstvo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2015/C 434/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0216),

| — | ob upoštevanju člena 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0145/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0145/2011),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata ter italijanske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata ter italijanske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0002/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0002/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Ker je Evropski patentni urad pristojen za podelitev evropskih patentov, mora ureditev prevajanja za evropski patent z enotnim učinkom temeljiti na trenutnem postopku pri Evropskem patentnem uradu. Cilj te ureditve mora biti doseganje potrebnega ravnovesja med interesi gospodarskih subjektov in javnim interesom, kar zadeva stroške postopka in razpoložljivost tehničnih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Ker je Evropski patentni urad pristojen za podelitev evropskih patentov, mora ureditev prevajanja za evropski patent z enotnim učinkom temeljiti na trenutnem postopku pri Evropskem patentnem uradu. Cilj te ureditve mora biti doseganje potrebnega ravnovesja med interesi gospodarskih subjektov in javnim interesom, kar zadeva stroške postopka in razpoložljivost tehničnih informacij.

| (6) | Ker je Evropski patentni urad pristojen za podelitev evropskih patentov, mora ureditev prevajanja za evropski patent z enotnim učinkom temeljiti na trenutnem postopku pri Evropskem patentnem uradu. Cilj te ureditve mora biti doseganje potrebnega ravnovesja med interesi gospodarskih subjektov
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  in javnim interesom, kar zadeva stroške postopka in razpoložljivost tehničnih informacij. |
| --- | --- |

(6)

Ker je Evropski patentni urad pristojen za podelitev evropskih patentov, mora ureditev prevajanja za evropski patent z enotnim učinkom temeljiti na trenutnem postopku pri Evropskem patentnem uradu. Cilj te ureditve mora biti doseganje potrebnega ravnovesja med interesi gospodarskih subjektov
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  in javnim interesom, kar zadeva stroške postopka in razpoložljivost tehničnih informacij.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da se olajša dostop do evropskih patentov z enotnim učinkom, zlasti za mala in srednja podjetja, je treba prijaviteljem, katerih jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, omogočiti, da svoje patentne prijave pri Evropskem patentnem uradu vložijo v katerem koli drugem uradnem jeziku Unije. Kot dopolnilni ukrep mora
  Evropski patentni urad v skladu s členom 12 Uredbe xx/xx [materialne določbe] za prijavitelje
  , ki želijo pridobiti evropske patente z enotnim učinkom in imajo prebivališče ali glavni kraj poslovanja v državi članici Unije, katere uradni jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, poleg že obstoječih patentov Evropskega patentnega urada
  upravljati
  tudi sistem dodatnih povračil stroškov, povezanih s prevajanjem iz tega jezika v jezik postopka Evropskega patentnega urada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da se olajša dostop do evropskih patentov z enotnim učinkom, zlasti za mala in srednja podjetja, je treba prijaviteljem, katerih jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, omogočiti, da svoje patentne prijave pri Evropskem patentnem uradu vložijo v katerem koli drugem uradnem jeziku Unije. Kot dopolnilni ukrep mora
  Evropski patentni urad v skladu s členom 12 Uredbe xx/xx [materialne določbe] za prijavitelje
  , ki želijo pridobiti evropske patente z enotnim učinkom in imajo prebivališče ali glavni kraj poslovanja v državi članici Unije, katere uradni jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, poleg že obstoječih patentov Evropskega patentnega urada
  upravljati
  tudi sistem dodatnih povračil stroškov, povezanih s prevajanjem iz tega jezika v jezik postopka Evropskega patentnega urada.

| (9) | Da se olajša dostop do evropskih patentov z enotnim učinkom, zlasti za mala in srednja podjetja, je treba prijaviteljem, katerih jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, omogočiti, da svoje patentne prijave pri Evropskem patentnem uradu vložijo v katerem koli drugem uradnem jeziku Unije. Kot dopolnilni ukrep mora
  biti za mala in srednja podjetja
  ,
  fizične osebe in neprofitne organizacije,
  ki želijo pridobiti evropske patente z enotnim učinkom in imajo prebivališče ali glavni kraj poslovanja v državi članici Unije, katere uradni jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, poleg že obstoječih patentov Evropskega patentnega urada
  , na voljo
  tudi sistem dodatnih povračil stroškov, povezanih s prevajanjem iz tega jezika v jezik postopka Evropskega patentnega urada.
  Sistem dodatnih povračil stroškov bi moral upravljati Evropski patentni urad v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva. |
| --- | --- |

(9)

Da se olajša dostop do evropskih patentov z enotnim učinkom, zlasti za mala in srednja podjetja, je treba prijaviteljem, katerih jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, omogočiti, da svoje patentne prijave pri Evropskem patentnem uradu vložijo v katerem koli drugem uradnem jeziku Unije. Kot dopolnilni ukrep mora
  biti za mala in srednja podjetja
  ,
  fizične osebe in neprofitne organizacije,
  ki želijo pridobiti evropske patente z enotnim učinkom in imajo prebivališče ali glavni kraj poslovanja v državi članici Unije, katere uradni jezik ni eden od uradnih jezikov Evropskega patentnega urada, poleg že obstoječih patentov Evropskega patentnega urada
  , na voljo
  tudi sistem dodatnih povračil stroškov, povezanih s prevajanjem iz tega jezika v jezik postopka Evropskega patentnega urada.
  Sistem dodatnih povračil stroškov bi moral upravljati Evropski patentni urad v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Podrobnosti in raven povračil dodatnih stroškov prevajanja se določijo na način, ki načeloma zagotavlja polno povračilo stroškov prevoda; določiti je treba najvišjo ceno strani prevoda, ki bo odražala običajno povprečno tržno ceno prevoda in preprečevala zlorabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Podrobnosti in raven povračil dodatnih stroškov prevajanja se določijo na način, ki načeloma zagotavlja polno povračilo stroškov prevoda; določiti je treba najvišjo ceno strani prevoda, ki bo odražala običajno povprečno tržno ceno prevoda in preprečevala zlorabo.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Zaradi spodbujanja razpoložljivosti patentnih informacij in razširjanja tehnološkega znanja morajo biti čim prej na voljo strojni prevodi patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije. Sistem strojnih prevodov, ki je zelo pomembno orodje pri izboljševanju dostopa do patentnih informacij in obsežnem razširjanju tehnološkega znanja, razvija Evropski patentni urad. Pravočasna razpoložljivost sistema visokokakovostnih strojnih prevodov evropskih patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije bi koristila vsem uporabnikom evropskega patentnega sistema. Strojni prevodi so glavna značilnost politike Evropske unije. Ti strojni prevodi se lahko uporabljajo le v informativne namene in ne smejo imeti pravnega učinka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Zaradi spodbujanja razpoložljivosti patentnih informacij in razširjanja tehnološkega znanja morajo biti čim prej na voljo strojni prevodi patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije. Sistem strojnih prevodov, ki je zelo pomembno orodje pri izboljševanju dostopa do patentnih informacij in obsežnem razširjanju tehnološkega znanja, razvija Evropski patentni urad. Pravočasna razpoložljivost sistema visokokakovostnih strojnih prevodov evropskih patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije bi koristila vsem uporabnikom evropskega patentnega sistema. Strojni prevodi so glavna značilnost politike Evropske unije. Ti strojni prevodi se lahko uporabljajo le v informativne namene in ne smejo imeti pravnega učinka.

| (10) | Zaradi spodbujanja razpoložljivosti patentnih informacij in razširjanja tehnološkega znanja morajo biti čim prej na voljo strojni prevodi patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije. Sistem strojnih prevodov, ki je zelo pomembno orodje pri izboljševanju dostopa do patentnih informacij in obsežnem razširjanju tehnološkega znanja, razvija Evropski patentni urad. Pravočasna razpoložljivost sistema visokokakovostnih strojnih prevodov evropskih patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije bi koristila vsem uporabnikom evropskega patentnega sistema. Strojni prevodi so glavna značilnost politike Evropske unije. Ti strojni prevodi se lahko uporabljajo le v informativne namene in ne smejo imeti pravnega učinka.
  Ob objavi patentne prijave in podeljenega patenta bi morali biti brezplačno na voljo na spletu. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi spodbujanja razpoložljivosti patentnih informacij in razširjanja tehnološkega znanja morajo biti čim prej na voljo strojni prevodi patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije. Sistem strojnih prevodov, ki je zelo pomembno orodje pri izboljševanju dostopa do patentnih informacij in obsežnem razširjanju tehnološkega znanja, razvija Evropski patentni urad. Pravočasna razpoložljivost sistema visokokakovostnih strojnih prevodov evropskih patentnih prijav in spisov v vse uradne jezike Unije bi koristila vsem uporabnikom evropskega patentnega sistema. Strojni prevodi so glavna značilnost politike Evropske unije. Ti strojni prevodi se lahko uporabljajo le v informativne namene in ne smejo imeti pravnega učinka.
  Ob objavi patentne prijave in podeljenega patenta bi morali biti brezplačno na voljo na spletu.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Po koncu prehodnega obdobja Evropski patentni urad še naprej objavlja dodatni prevod evropskega patentnega spisa v angleški jezik, ki ga prostovoljno zagotovi prijavitelj. S tem se omogoči nadaljnja mednarodna objava ter omeji možnosti, da bi kršitelj lahko trdil, da je ravnal v dobri veri. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Po koncu prehodnega obdobja Evropski patentni urad še naprej objavlja dodatni prevod evropskega patentnega spisa v angleški jezik, ki ga prostovoljno zagotovi prijavitelj. S tem se omogoči nadaljnja mednarodna objava ter omeji možnosti, da bi kršitelj lahko trdil, da je ravnal v dobri veri.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| S to uredbo se izvaja okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva, ki je bilo odobreno s Sklepom Sveta 2011/167/EU v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja. | 1.
     S to uredbo se izvaja okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva, ki je bilo odobreno s Sklepom Sveta 2011/167/EU v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja.
  Ureja ureditev prevodov evropskih patentov tako, da imajo enoten učinek. |
| | 1a.
     
  Ta uredba ne posega v ureditev glede jezikov v institucijah Unije, določeno v skladu s členom 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbo Sveta št. 1/1958. |
| | 1b.
     
  Ta uredba temelji na jezikovni ureditvi Evropskega patentnega urada in se ne sme obravnavati, kot da vzpostavlja posebno jezikovno ureditev za Unijo ali precedens za omejeno jezikovno ureditev v kakršnem koli prihodnjem pravnem instrumentu Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

S to uredbo se izvaja okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva, ki je bilo odobreno s Sklepom Sveta 2011/167/EU v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja.

1.
     S to uredbo se izvaja okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe enotnega patentnega varstva, ki je bilo odobreno s Sklepom Sveta 2011/167/EU v zvezi z veljavno ureditvijo prevajanja.
  Ureja ureditev prevodov evropskih patentov tako, da imajo enoten učinek.

1a.
     
  Ta uredba ne posega v ureditev glede jezikov v institucijah Unije, določeno v skladu s členom 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbo Sveta št. 1/1958.

1b.
     
  Ta uredba temelji na jezikovni ureditvi Evropskega patentnega urada in se ne sme obravnavati, kot da vzpostavlja posebno jezikovno ureditev za Unijo ali precedens za omejeno jezikovno ureditev v kakršnem koli prihodnjem pravnem instrumentu Unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ob objavi patentne prijave in podeljenega patenta se da strojne prevode patentnih prijav in spisov v vse jezike Unije iz člena 6(3), ko so pripravljeni, brezplačno na voljo na spletu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Ob objavi patentne prijave in podeljenega patenta se da strojne prevode patentnih prijav in spisov v vse jezike Unije iz člena 6(3), ko so pripravljeni, brezplačno na voljo na spletu.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Po koncu prehodnega obdobja iz člena 6 in v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva sodelujoče države članice v skladu s členom 143 EPK Evropskemu patentnemu uradu naložijo, da objavi dodatne celotne prevode spisov v angleški jezik, če je prijavitelj prostovoljno zagotovil tak dodaten prevod. Tak prevod ni opravljen avtomatizirano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Po koncu prehodnega obdobja iz člena 6 in v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva sodelujoče države članice v skladu s členom 143 EPK Evropskemu patentnemu uradu naložijo, da objavi dodatne celotne prevode spisov v angleški jezik, če je prijavitelj prostovoljno zagotovil tak dodaten prevod. Tak prevod ni opravljen avtomatizirano.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta na zahtevo in po izbiri domnevnega kršitelja zagotovi celoten prevod patenta v uradni jezik sodelujoče države članice, v kateri se je zgodila domnevna kršitev ali v kateri ima domnevni kršitelj stalno prebivališče. | 1.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta na zahtevo in po izbiri domnevnega kršitelja zagotovi celoten prevod patenta v uradni jezik sodelujoče države članice, v kateri se je zgodila domnevna kršitev ali v kateri ima domnevni kršitelj stalno prebivališče.
  Tak prevod ni opravljen avtomatizirano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta na zahtevo in po izbiri domnevnega kršitelja zagotovi celoten prevod patenta v uradni jezik sodelujoče države članice, v kateri se je zgodila domnevna kršitev ali v kateri ima domnevni kršitelj stalno prebivališče.

1.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta na zahtevo in po izbiri domnevnega kršitelja zagotovi celoten prevod patenta v uradni jezik sodelujoče države članice, v kateri se je zgodila domnevna kršitev ali v kateri ima domnevni kršitelj stalno prebivališče.
  Tak prevod ni opravljen avtomatizirano.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta med sodnim postopkom na zahtevo sodišča, pristojnega za spore glede evropskih patentov z enotnim učinkom na ozemljih sodelujočih držav članic, zagotovi celoten prevod patenta v jezik postopka navedenega sodišča. | 2.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta med sodnim postopkom na zahtevo sodišča, pristojnega za spore glede evropskih patentov z enotnim učinkom na ozemljih sodelujočih držav članic, zagotovi celoten prevod patenta v jezik postopka navedenega sodišča.
  Tak prevod ni opravljen avtomatizirano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta med sodnim postopkom na zahtevo sodišča, pristojnega za spore glede evropskih patentov z enotnim učinkom na ozemljih sodelujočih držav članic, zagotovi celoten prevod patenta v jezik postopka navedenega sodišča.

2.   V primeru spora glede evropskega patenta z enotnim učinkom imetnik patenta med sodnim postopkom na zahtevo sodišča, pristojnega za spore glede evropskih patentov z enotnim učinkom na ozemljih sodelujočih držav članic, zagotovi celoten prevod patenta v jezik postopka navedenega sodišča.
  Tak prevod ni opravljen avtomatizirano.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   V primeru spora glede odškodninskega zahtevka sodišče, ki obravnava spor, upošteva,
  da
  je domnevni kršitelj, preden je prejel prevod iz odstavka 1, morda ravnal v dobri veri in ni vedel ali upravičeno ni mogel vedeti, da krši patent. | 4.   V primeru spora o odškodninskem zahtevku sodišče, ki obravnava spor, upošteva,
  zlasti v primeru malih in srednjih podjetij, fizičnih oseb, neprofitnih organizacij, univerz in javnih raziskovalnih organizacij, ali
  je domnevni kršitelj, preden je prejel prevod iz odstavka 1, morda ravnal v dobri veri in ni vedel ali upravičeno ni mogel vedeti, da krši patent. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   V primeru spora glede odškodninskega zahtevka sodišče, ki obravnava spor, upošteva,
  da
  je domnevni kršitelj, preden je prejel prevod iz odstavka 1, morda ravnal v dobri veri in ni vedel ali upravičeno ni mogel vedeti, da krši patent.

4.   V primeru spora o odškodninskem zahtevku sodišče, ki obravnava spor, upošteva,
  zlasti v primeru malih in srednjih podjetij, fizičnih oseb, neprofitnih organizacij, univerz in javnih raziskovalnih organizacij, ali
  je domnevni kršitelj, preden je prejel prevod iz odstavka 1, morda ravnal v dobri veri in ni vedel ali upravičeno ni mogel vedeti, da krši patent.

Sprememba 12 in 13

Predlog uredbe

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Glede na to, da se evropske patentne prijave lahko vložijo v katerem koli jeziku iz člena 14(2) EPK, v skladu s 
  členom 12
  Uredbe
  xx/xx [materialne določbe]
  sodelujoče države članice v skladu s členom 143 EPK dodelijo Evropskemu patentnemu uradu nalogo upravljanja sistema za nadomestila za povrnitev vseh stroškov prevajanja do določene zgornje meje iz pristojbin iz člena 13 navedene uredbe, in sicer za prijavitelje, ki pri Evropskem patentnem uradu vložijo patentne prijave v enem od uradnih jezikov Unije, ki ni uradni jezik Evropskega patentnega urada. | 1.
     Glede na to, da se evropske patentne prijave lahko vložijo v katerem koli jeziku iz člena 14(2) EPK, v skladu s 
  členom 9
  Uredbe
  (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva
  sodelujoče države članice v skladu s členom 143 EPK dodelijo Evropskemu patentnemu uradu nalogo upravljanja sistema za nadomestila za povrnitev vseh stroškov prevajanja do določene zgornje meje iz pristojbin iz člena 13 navedene uredbe, in sicer za prijavitelje, ki pri Evropskem patentnem uradu vložijo patentne prijave v enem od uradnih jezikov Unije, ki ni uradni jezik Evropskega patentnega urada. |
| | 1a.
     
  Sistem nadomestil iz odstavka 1 se financira iz pristojbin iz člena 10 Uredbe (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva in je na voljo samo malim in srednjim podjetjem, fizičnim osebam, neprofitnim organizacijam, univerzam in javnim raziskovalnim organizacijam s stalnim bivališčem ali glavnim krajem poslovanja v državi članici Unije. |
| | 1b.
     
  Sistem nadomestil iz odstavka 1 zagotavlja polno povračilo stroškov prevoda do zgornje meje, ki je določena tako, da odraža povprečno tržno ceno prevoda in preprečuje zlorabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Glede na to, da se evropske patentne prijave lahko vložijo v katerem koli jeziku iz člena 14(2) EPK, v skladu s 
  členom 12
  Uredbe
  xx/xx [materialne določbe]
  sodelujoče države članice v skladu s členom 143 EPK dodelijo Evropskemu patentnemu uradu nalogo upravljanja sistema za nadomestila za povrnitev vseh stroškov prevajanja do določene zgornje meje iz pristojbin iz člena 13 navedene uredbe, in sicer za prijavitelje, ki pri Evropskem patentnem uradu vložijo patentne prijave v enem od uradnih jezikov Unije, ki ni uradni jezik Evropskega patentnega urada.

1.
     Glede na to, da se evropske patentne prijave lahko vložijo v katerem koli jeziku iz člena 14(2) EPK, v skladu s 
  členom 9
  Uredbe
  (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva
  sodelujoče države članice v skladu s členom 143 EPK dodelijo Evropskemu patentnemu uradu nalogo upravljanja sistema za nadomestila za povrnitev vseh stroškov prevajanja do določene zgornje meje iz pristojbin iz člena 13 navedene uredbe, in sicer za prijavitelje, ki pri Evropskem patentnem uradu vložijo patentne prijave v enem od uradnih jezikov Unije, ki ni uradni jezik Evropskega patentnega urada.

1a.
     
  Sistem nadomestil iz odstavka 1 se financira iz pristojbin iz člena 10 Uredbe (EU) št. [.../2012] Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva in je na voljo samo malim in srednjim podjetjem, fizičnim osebam, neprofitnim organizacijam, univerzam in javnim raziskovalnim organizacijam s stalnim bivališčem ali glavnim krajem poslovanja v državi članici Unije.

1b.
     
  Sistem nadomestil iz odstavka 1 zagotavlja polno povračilo stroškov prevoda do zgornje meje, ki je določena tako, da odraža povprečno tržno ceno prevoda in preprečuje zlorabe.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Taki prevodi niso opravljeni avtomatizirano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Taki prevodi niso opravljeni avtomatizirano.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Uporablja se od
  [določen bo poseben datum, ki se bo ujemal z datumom začetka uporabe Uredbe xx/xx o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva]
  . | 2.   Uporablja se od
  1. januarja 2014 ali od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o enotnem patentnem sodišču, karkoli nastopi pozneje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Uporablja se od
  [določen bo poseben datum, ki se bo ujemal z datumom začetka uporabe Uredbe xx/xx o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju uvedbe enotnega patentnega varstva]
  .

2.   Uporablja se od
  1. januarja 2014 ali od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o enotnem patentnem sodišču, karkoli nastopi pozneje.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/180

---

P7_TA(2012)0477

Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0599), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0599),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0306/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. oktobra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. oktobra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0237/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0237/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 13. septembra 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0348).

---

P7_TC1-COD(2011)0263

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 20/2013.)

---

PRILOGI K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija pozdravlja dogovor v prvi obravnavi med Evropskim parlamentom in Svetom o Uredbi (EU) št. 20/2013

   (1)

Kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 20/2013, bo Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložila letno poročilo o izvajanju dela IV Sporazuma ter bo pripravljena razpravljati s pristojnim odborom Evropskega Parlamenta o vseh vprašanjih, ki izhajajo iz izvajanja dela IV Sporazuma.

Komisija bo posebno pozornost namenila učinkovitemu izvajanju obvez glede trgovine in trajnostnega razvoja v Sporazumu, pri čemer bo upoštevala posebne informacije, ki jih posredujejo zadevni nadzorni organi iz temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter večstranskih okoljskih sporazumov, navedenih v naslovu VIII dela IV Sporazuma. Glede tega bo Komisija zbrala stališča zadevnih svetovalnih skupin civilne družbe.

Po prenehanju veljavnosti stabilizacijskega mehanizma za banane 31. decembra 2019 bo Komisija ocenila razmere na trgu Unije za banane in razmere pri proizvajalcih banan v Uniji. Komisija bo o svojih ugotovitvah poročala Evropskemu parlamentu in Svetu ter vključila predhodno oceno delovanja „Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité“ (POSEI) pri varovanju proizvodnje banan v Uniji.

SKUPNA IZJAVA

Evropski parlament in Komisija se strinjata o pomembnosti tesnega sodelovanja pri spremljanju izvajanja dela IV Sporazuma in Uredbe (EU) št. 20/2013

   (2)

  . Glede tega sta se dogovorila naslednje:

| — | Komisija na zahtevo pristojnega odbora Evropskega parlamenta temu poroča o vseh specifičnih zadevah, ki se nanašajo na izvajanje obvez srednjeameriških držv glede trgovine in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

—

Komisija na zahtevo pristojnega odbora Evropskega parlamenta temu poroča o vseh specifičnih zadevah, ki se nanašajo na izvajanje obvez srednjeameriških držv glede trgovine in trajnostnega razvoja.

| — | Če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) št. 20/2013 za začetek po uradni dolžnosti. Če Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave. |
| --- | --- |

—

Če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) št. 20/2013 za začetek po uradni dolžnosti. Če Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

---

(1)  

  UL L 17, 19.1.2013, str. 13.

(2)  

  UL L 17, 19.1.2013, str. 13.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/181

---

P7_TA(2012)0478

Sporazum o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(2015/C 434/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16395/1/2011),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16396/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16396/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0182/2012),

| — | ob upoštevanju poglavja o trgovini Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja o trgovini Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani,

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 15. novembra 2001 o globalnem partnerstvu in skupni strategiji za odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (1), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (2) ter z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju Latinske Amerike, Karibov in Evropske Unije (EU-LAK) iz Lime (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 15. novembra 2001 o globalnem partnerstvu in skupni strategiji za odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (1), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (2) ter z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju Latinske Amerike, Karibov in Evropske Unije (EU-LAK) iz Lime (3),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (4), z dne 23. maja o 2007 o pomoči EU za trgovino (5), z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (6) ter z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (4), z dne 23. maja o 2007 o pomoči EU za trgovino (5), z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (6) ter z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (7),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 5. februarja 2009 o okrepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (8), z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9), z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10) in z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 5. februarja 2009 o okrepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (8), z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9), z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10) in z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (11),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (12) in z dne 5. julija 2011 povečevanju učinka razvojne politike EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (12) in z dne 5. julija 2011 povečevanju učinka razvojne politike EU (13),

| — | ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (Eurolat) in zlasti resolucij o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, o strategijah za zaščito in ustvarjanje delovnih mest, predvsem za ženske in mlade, ter o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko na področju varnosti in obrambe, sprejetih na njenem petem rednem plenarnem zasedanju, ki je potekalo 18. in 19. maja 2011 v Montevideu v Urugvaju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (Eurolat) in zlasti resolucij o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, o strategijah za zaščito in ustvarjanje delovnih mest, predvsem za ženske in mlade, ter o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko na področju varnosti in obrambe, sprejetih na njenem petem rednem plenarnem zasedanju, ki je potekalo 18. in 19. maja 2011 v Montevideu v Urugvaju,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 15. marca 2007 o pogajalskem mandatu za pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Srednje Amerike na drugi strani (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 15. marca 2007 o pogajalskem mandatu za pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Srednje Amerike na drugi strani (14),

| — | ob upoštevanju izjav s šestih vrhovnih srečanj voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije, ki so se odvijala 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju, 16. in 17. maja 2008 v Limi ter 17. in 18. maja 2010 v Madridu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav s šestih vrhovnih srečanj voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije, ki so se odvijala 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju, 16. in 17. maja 2008 v Limi ter 17. in 18. maja 2010 v Madridu,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za razvoj (A7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za razvoj (A7-0360/2012),

| A. | ker Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko pomeni pomemben precedenčni primer, saj gre za prvi dvoregionalni sporazum o pridružitvi, ki ga je Evropska unija sklenila od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

A.

ker Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko pomeni pomemben precedenčni primer, saj gre za prvi dvoregionalni sporazum o pridružitvi, ki ga je Evropska unija sklenila od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe,

| B. | ker so regionalno, socialno, gospodarsko in kulturno vključevanje s sklepanjem dvostranskih in podregionalnih sporazumov o pridružitvi glavni cilji dvoregijskega strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko, |
| --- | --- |

B.

ker so regionalno, socialno, gospodarsko in kulturno vključevanje s sklepanjem dvostranskih in podregionalnih sporazumov o pridružitvi glavni cilji dvoregijskega strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko,

| C. | ker je nujno treba spoštovati demokracijo, pravno državo in celovito uživanje človekovih pravic vseh državljanov kot temeljne sestavne dele političnega dialoga, da bi razvoj pridružitvenih odnosov med EU in Latinsko Ameriko koristil obema stranema in vsem prinesel ugodnosti, |
| --- | --- |

C.

ker je nujno treba spoštovati demokracijo, pravno državo in celovito uživanje človekovih pravic vseh državljanov kot temeljne sestavne dele političnega dialoga, da bi razvoj pridružitvenih odnosov med EU in Latinsko Ameriko koristil obema stranema in vsem prinesel ugodnosti,

| D. | ker je vrhunsko srečanje v Madridu maja 2010 omogočilo obnovitev vseh trgovinskih pogajanj z Latinsko Ameriko, ki so bila v zadnjih letih zaustavljena, ter zaključek pogajanj o tem sporazumu o pridružitvi, |
| --- | --- |

D.

ker je vrhunsko srečanje v Madridu maja 2010 omogočilo obnovitev vseh trgovinskih pogajanj z Latinsko Ameriko, ki so bila v zadnjih letih zaustavljena, ter zaključek pogajanj o tem sporazumu o pridružitvi,

| E. | ker pomeni razvoj odnosov z Latinsko Ameriko vzajemno korist in potencialne prednosti za vse države članice EU, |
| --- | --- |

E.

ker pomeni razvoj odnosov z Latinsko Ameriko vzajemno korist in potencialne prednosti za vse države članice EU,

| F. | ker je Parlament v resoluciji z dne 11. oktobra 2007 o umorih žensk v Mehiki in Srednji Ameriki ter vlogi Evropske unije v boju proti temu pojavu (15) izrazil zaskrbljenost zaradi nasilja nad ženskami, |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament v resoluciji z dne 11. oktobra 2007 o umorih žensk v Mehiki in Srednji Ameriki ter vlogi Evropske unije v boju proti temu pojavu (15) izrazil zaskrbljenost zaradi nasilja nad ženskami,

| G. | ker je EU glavna vlagateljica in druga največja trgovinska partnerica v Srednji Ameriki, pa tudi glavna donatorka razvojne pomoči, |
| --- | --- |

G.

ker je EU glavna vlagateljica in druga največja trgovinska partnerica v Srednji Ameriki, pa tudi glavna donatorka razvojne pomoči,

| H. | ker so spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih, državljanskih ter političnih pravic državljanov obeh regij sestavni deli sporazuma, |
| --- | --- |

H.

ker so spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih, državljanskih ter političnih pravic državljanov obeh regij sestavni deli sporazuma,

| I. | ker sporazum vključuje klavzulo o človekovih pravicah, ki vzajemno obvezuje podpisnici k ustreznemu preverjanju človekovih pravic in zagotavljanju njene izvedbe v praksi, |
| --- | --- |

I.

ker sporazum vključuje klavzulo o človekovih pravicah, ki vzajemno obvezuje podpisnici k ustreznemu preverjanju človekovih pravic in zagotavljanju njene izvedbe v praksi,

| J. | ker je treba upoštevati razmere hude revščine, socialne izključenosti in socialne ter okoljske občutljivosti, ki so značilni za srednjeameriško regijo, |
| --- | --- |

J.

ker je treba upoštevati razmere hude revščine, socialne izključenosti in socialne ter okoljske občutljivosti, ki so značilni za srednjeameriško regijo,

| K. | ker sporazum o pridružitvi predpostavlja politično in gospodarsko partnerstvo med EU in regijo ter njenimi različnimi državami, ki upošteva obstoječa nesorazmerja in razlike med obema regijama in med različnimi srednjeameriškimi državami, |
| --- | --- |

K.

ker sporazum o pridružitvi predpostavlja politično in gospodarsko partnerstvo med EU in regijo ter njenimi različnimi državami, ki upošteva obstoječa nesorazmerja in razlike med obema regijama in med različnimi srednjeameriškimi državami,

| L. | ker mora biti cilj sporazuma med drugim spodbujanje trajnostnega razvoja, socialne kohezije in regionalnega povezovanja, |
| --- | --- |

L.

ker mora biti cilj sporazuma med drugim spodbujanje trajnostnega razvoja, socialne kohezije in regionalnega povezovanja,

| M. | ker bi lahko EU s sodelovanjem pripomogla k iskanju rešitev za zagotavljanje varnosti v regiji, saj je to vprašanje v Srednji Ameriki zelo zaskrbljujoče, |
| --- | --- |

M.

ker bi lahko EU s sodelovanjem pripomogla k iskanju rešitev za zagotavljanje varnosti v regiji, saj je to vprašanje v Srednji Ameriki zelo zaskrbljujoče,

| N. | ker Sporazum o pridružitvi ustreza cilju Unije glede spodbujanja regionalnega povezovanja s pomočjo trgovine, kar je zapisano v sporočilu Komisije (COM(2010)0612) z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve“, in ker v skladu s strategijo Evropa 2020 uporablja trgovino kot gonilno silo za konkurenčnost, razvoj in ustvarjanje delovnih mest, |
| --- | --- |

N.

ker Sporazum o pridružitvi ustreza cilju Unije glede spodbujanja regionalnega povezovanja s pomočjo trgovine, kar je zapisano v sporočilu Komisije (COM(2010)0612) z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve“, in ker v skladu s strategijo Evropa 2020 uporablja trgovino kot gonilno silo za konkurenčnost, razvoj in ustvarjanje delovnih mest,

| O. | ker bo razsežnost trgovinskega dela Sporazuma o pridružitvi z vidika kakovosti in količine razširila obseg blaga in storitev, ki bodo deležni koristi območja proste trgovine, in določila okvir varnosti in pravne gotovosti, kar bo spodbudilo pretok blaga, storitev in naložb, |
| --- | --- |

O.

ker bo razsežnost trgovinskega dela Sporazuma o pridružitvi z vidika kakovosti in količine razširila obseg blaga in storitev, ki bodo deležni koristi območja proste trgovine, in določila okvir varnosti in pravne gotovosti, kar bo spodbudilo pretok blaga, storitev in naložb,

| P. | ker se pričakuje, da bo trgovinski del Sporazuma o pridružitvi po posameznih sektorjih omogočil takojšnjo ali postopno asimetrično zmanjšanje carin s ciljem vzpostaviti dvoregijsko območje proste trgovine, za katerega bo veljal stabilen in predvidljiv režim, ki bo spodbujal donosne naložbe, večjo udeležbo srednjeameriške regije v svetovni trgovini, učinkovito upravljanje virov in večjo konkurenčnost, |
| --- | --- |

P.

ker se pričakuje, da bo trgovinski del Sporazuma o pridružitvi po posameznih sektorjih omogočil takojšnjo ali postopno asimetrično zmanjšanje carin s ciljem vzpostaviti dvoregijsko območje proste trgovine, za katerega bo veljal stabilen in predvidljiv režim, ki bo spodbujal donosne naložbe, večjo udeležbo srednjeameriške regije v svetovni trgovini, učinkovito upravljanje virov in večjo konkurenčnost,

| Q. | ker je eden izmed glavnih ciljev sporazuma o pridružitvi prispevati k večji regionalni povezanosti in stabilnosti v Srednji Ameriki, kar bo mogoče doseči, če bodo države pogodbenice (vključno s Panamo) pokazale jasno politično voljo ter se zavezale k premagovanju težav in napredku pri dinamiki povezovanja in v ta namen sprejele učinkovite, enakovredne in primerne ukrepe za ustvarjanje medsebojno koristnih sinergij in krepitev določb sporazuma o pridružitvi, kar bo prispevalo h gospodarskemu, političnemu in socialnemu razvoju, |
| --- | --- |

Q.

ker je eden izmed glavnih ciljev sporazuma o pridružitvi prispevati k večji regionalni povezanosti in stabilnosti v Srednji Ameriki, kar bo mogoče doseči, če bodo države pogodbenice (vključno s Panamo) pokazale jasno politično voljo ter se zavezale k premagovanju težav in napredku pri dinamiki povezovanja in v ta namen sprejele učinkovite, enakovredne in primerne ukrepe za ustvarjanje medsebojno koristnih sinergij in krepitev določb sporazuma o pridružitvi, kar bo prispevalo h gospodarskemu, političnemu in socialnemu razvoju,

| R. | ker bo oblikovanje okvira, ki bo okrepil pravno varnost, pozitivno vplivalo na obe strani, saj bo to spodbudilo povečanje trgovinskih tokov in naložb ter sektorsko in geografsko diverzifikacijo; ker bo največji učinek za Unijo prihranek zaradi postopnega zmanjšanja ali odprave carine ter lažje trgovanje in vlaganje v okviru stabilnosti in vzajemnega zaupanja, in ker poudarja zavezanost obeh regij spoštovanju mednarodnih standardov, zlasti Svetovne trgovinske organizacije in Mednarodne organizacije dela; ker bo to za Srednjo Ameriko pomenilo večjo mednarodno prisotnost, strateško partnerstvo z uveljavljenim trgom, priložnost za diverzifikacijo in dolgoročne donosne naložbe, |
| --- | --- |

R.

ker bo oblikovanje okvira, ki bo okrepil pravno varnost, pozitivno vplivalo na obe strani, saj bo to spodbudilo povečanje trgovinskih tokov in naložb ter sektorsko in geografsko diverzifikacijo; ker bo največji učinek za Unijo prihranek zaradi postopnega zmanjšanja ali odprave carine ter lažje trgovanje in vlaganje v okviru stabilnosti in vzajemnega zaupanja, in ker poudarja zavezanost obeh regij spoštovanju mednarodnih standardov, zlasti Svetovne trgovinske organizacije in Mednarodne organizacije dela; ker bo to za Srednjo Ameriko pomenilo večjo mednarodno prisotnost, strateško partnerstvo z uveljavljenim trgom, priložnost za diverzifikacijo in dolgoročne donosne naložbe,

| S. | ker se asimetrična narava trgovinskega dela sporazuma o pridružitvi med drugim kaže v stopnjevanju in oblikovanju različnih prehodnih obdobij za obe regiji, kar bo omogočilo, da se proizvodne strukture prilagodijo novi gospodarski in trgovinski resničnosti, ki izhaja iz izvajanja sporazuma, |
| --- | --- |

S.

ker se asimetrična narava trgovinskega dela sporazuma o pridružitvi med drugim kaže v stopnjevanju in oblikovanju različnih prehodnih obdobij za obe regiji, kar bo omogočilo, da se proizvodne strukture prilagodijo novi gospodarski in trgovinski resničnosti, ki izhaja iz izvajanja sporazuma,

| T. | ker bo med njegovimi načeli spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic ter pravne države okrepilo notranje in zunanje politike obeh strani; ker se poudarja pomen vključitve posebnega naslova o „trgovini in trajnostnem razvoju“, ki se sklicuje na mednarodne standarde in sporazume na področju dela, okolja in upravljanja, v skladu s ciljem trajnostnega in uravnoteženega razvoja, ki zmanjšuje razlike med državami pogodbenicami in znotraj njih in tako zagotavlja pomemben precedenčni primer za prihodnja pogajanja; ker se pričakuje, da bo trgovina spodbujala gospodarski razvoj, zeleno rast in socialno kohezijo; ker je dobrodošla vključitev institucionalnih mehanizmov in mehanizmov spremljanja, kot sta Odbor za trgovino in trajnostni razvoj ter Forum za dialog s civilno družbo, |
| --- | --- |

T.

ker bo med njegovimi načeli spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic ter pravne države okrepilo notranje in zunanje politike obeh strani; ker se poudarja pomen vključitve posebnega naslova o „trgovini in trajnostnem razvoju“, ki se sklicuje na mednarodne standarde in sporazume na področju dela, okolja in upravljanja, v skladu s ciljem trajnostnega in uravnoteženega razvoja, ki zmanjšuje razlike med državami pogodbenicami in znotraj njih in tako zagotavlja pomemben precedenčni primer za prihodnja pogajanja; ker se pričakuje, da bo trgovina spodbujala gospodarski razvoj, zeleno rast in socialno kohezijo; ker je dobrodošla vključitev institucionalnih mehanizmov in mehanizmov spremljanja, kot sta Odbor za trgovino in trajnostni razvoj ter Forum za dialog s civilno družbo,

| U. | ker se poudarja zavezanost obeh regij spoštovanju geografskih označb in intelektualne lastnine v skladu z mednarodnimi predpisi, |
| --- | --- |

U.

ker se poudarja zavezanost obeh regij spoštovanju geografskih označb in intelektualne lastnine v skladu z mednarodnimi predpisi,

| V. | ker so vse države Srednje Amerike vključene v splošni sistem preferencialov (GSP+), ki bo prenehal veljati 31. decembra 2013; ker nova shema splošnega sistema preferencialov (GSP) brez izjem ne več bo veljala za države, ki jih Svetovna banka uvršča med države z višjimi srednjimi dohodki, kar pomeni, da bosta Kostarika in Panama izgubili pravico do vključitve v ta sistem; ker je splošni sistem preferencialov (GSP) enostranski, začasen, spremenljiv sistem, ki zajema manjši nabor izdelkov in izključuje večino kmetijskih proizvodov; ker bo sporazum o pridružitvi izboljšal trgovinski položaj vseh držav Srednje Amerike, tako da bo določil nov, širši in varen pravni okvir, ki bo koristil vsem stranem; ker je dobrodošlo dejstvo, da bo nova shema omogočila postopno liberalizacijo izmenjave blaga in storitev, javne razpise in spodbudila naložbe, |
| --- | --- |

V.

ker so vse države Srednje Amerike vključene v splošni sistem preferencialov (GSP+), ki bo prenehal veljati 31. decembra 2013; ker nova shema splošnega sistema preferencialov (GSP) brez izjem ne več bo veljala za države, ki jih Svetovna banka uvršča med države z višjimi srednjimi dohodki, kar pomeni, da bosta Kostarika in Panama izgubili pravico do vključitve v ta sistem; ker je splošni sistem preferencialov (GSP) enostranski, začasen, spremenljiv sistem, ki zajema manjši nabor izdelkov in izključuje večino kmetijskih proizvodov; ker bo sporazum o pridružitvi izboljšal trgovinski položaj vseh držav Srednje Amerike, tako da bo določil nov, širši in varen pravni okvir, ki bo koristil vsem stranem; ker je dobrodošlo dejstvo, da bo nova shema omogočila postopno liberalizacijo izmenjave blaga in storitev, javne razpise in spodbudila naložbe,

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila: |
| --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:

Uvod

| (a) | olajšata obravnavo, sprejetje in ratifikacijo sporazuma o pridružitvi; |
| --- | --- |

(a)

olajšata obravnavo, sprejetje in ratifikacijo sporazuma o pridružitvi;

| (b) | opozarja, da so se voditelji držav in vlad Evropske unije ter nekaterih srednjeameriških držav maja 2006 na vrhu Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi na Dunaju odločili za začetek pogajanj o sporazumu o pridružitvi med dvema regijama, ki so se uradno začela oktobra 2007; |
| --- | --- |

(b)

opozarja, da so se voditelji držav in vlad Evropske unije ter nekaterih srednjeameriških držav maja 2006 na vrhu Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi na Dunaju odločili za začetek pogajanj o sporazumu o pridružitvi med dvema regijama, ki so se uradno začela oktobra 2007;

| (c) | opozarja, da je Panama, ki je ta pogajanja sprva spremljala kot opazovalka, januarja 2010 zaprosila za pridružitev pogajanjem, in da je 10. marca 2010 Evropska unija uradno sprejela vključitev Paname v pogajanja; |
| --- | --- |

(c)

opozarja, da je Panama, ki je ta pogajanja sprva spremljala kot opazovalka, januarja 2010 zaprosila za pridružitev pogajanjem, in da je 10. marca 2010 Evropska unija uradno sprejela vključitev Paname v pogajanja;

| (d) | opozarja, da so se maja 2010 pogajanja uspešno zaključila, po pravnem pregledu pa je bilo 22. marca 2011 besedilo sporazuma parafirano, 28. junija 2012 pa podpisano v Tegucigalpi; |
| --- | --- |

(d)

opozarja, da so se maja 2010 pogajanja uspešno zaključila, po pravnem pregledu pa je bilo 22. marca 2011 besedilo sporazuma parafirano, 28. junija 2012 pa podpisano v Tegucigalpi;

| (e) | spominja, da sporazum o pridružitvi, sklenjen maja 2010, vsebuje tri glavne stebre: politični dialog, sodelovanje in trgovino; |
| --- | --- |

(e)

spominja, da sporazum o pridružitvi, sklenjen maja 2010, vsebuje tri glavne stebre: politični dialog, sodelovanje in trgovino;

Politični dialog kot glavni element razvoja dvoregijskega partnerstva

| (f) | poudarja, da gre za prvo celovito partnerstvo med regijama, kar je posledica jasne politične volje Unije, ter pomeni odločen prispevek k vključevanju Srednje Amerike, vendar ob upoštevanju dejstva, da je odnos s to regijo širši od same proste trgovine; |
| --- | --- |

(f)

poudarja, da gre za prvo celovito partnerstvo med regijama, kar je posledica jasne politične volje Unije, ter pomeni odločen prispevek k vključevanju Srednje Amerike, vendar ob upoštevanju dejstva, da je odnos s to regijo širši od same proste trgovine;

| (g) | poudarja, da je izpeljava tega sporazuma o pridružitvi s Srednjo Ameriko logični zaključek politike podpore za vzpostavljanje miru, stabilnosti in demokracije regije, ki jo je Evropska unija začela izvajati v osemdesetih letih s pomočjo znatnega političnega delovanja z različnimi mirovnimi sporazumi in procesom skupine Contadora; |
| --- | --- |

(g)

poudarja, da je izpeljava tega sporazuma o pridružitvi s Srednjo Ameriko logični zaključek politike podpore za vzpostavljanje miru, stabilnosti in demokracije regije, ki jo je Evropska unija začela izvajati v osemdesetih letih s pomočjo znatnega političnega delovanja z različnimi mirovnimi sporazumi in procesom skupine Contadora;

| (h) | pozdravlja nove in izjemne možnosti, ki jih za dvoregijske odnose med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko ponuja politični dialog na podlagi novega sporazuma o pridružitvi, tako na izvršilni ravni kot na področju medparlamentarnega dialoga in dialoga s civilno družbo, kar pomeni povečanje kakovosti glede na proces dialoga iz San Joseja, ki se je začel leta 1984; |
| --- | --- |

(h)

pozdravlja nove in izjemne možnosti, ki jih za dvoregijske odnose med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko ponuja politični dialog na podlagi novega sporazuma o pridružitvi, tako na izvršilni ravni kot na področju medparlamentarnega dialoga in dialoga s civilno družbo, kar pomeni povečanje kakovosti glede na proces dialoga iz San Joseja, ki se je začel leta 1984;

| (i) | poudarja parlamentarno razsežnost sporazuma z vzpostavitvijo pridružitvenega parlamentarnega odbora, ki ga sestavljajo člani Evropskega parlamenta in srednjeameriških parlamentov, ki bo obveščena o sklepih pridružitvenega sveta ter bo lahko pripravljala priporočila in prejemala informacije o izvajanju sporazuma; |
| --- | --- |

(i)

poudarja parlamentarno razsežnost sporazuma z vzpostavitvijo pridružitvenega parlamentarnega odbora, ki ga sestavljajo člani Evropskega parlamenta in srednjeameriških parlamentov, ki bo obveščena o sklepih pridružitvenega sveta ter bo lahko pripravljala priporočila in prejemala informacije o izvajanju sporazuma;

| (j) | poziva ju, naj zagotovita optimalno izvajanje sporazuma o pridružitvi in posebno pozornost namenita zlasti točkam, ki jih je Evropski parlament izpostavil v tej resoluciji, ter določbam iz uredbe o izvajanju sporazuma o pridružitvi, prav tako pa naj podpirata dejavnosti pridružitvenega parlamentarnega odbora; |
| --- | --- |

(j)

poziva ju, naj zagotovita optimalno izvajanje sporazuma o pridružitvi in posebno pozornost namenita zlasti točkam, ki jih je Evropski parlament izpostavil v tej resoluciji, ter določbam iz uredbe o izvajanju sporazuma o pridružitvi, prav tako pa naj podpirata dejavnosti pridružitvenega parlamentarnega odbora;

| (k) | poudarja, da sporazum o pridružitvi, sklenjen s Srednjo Ameriko, vsebuje pomembne elemente, ki prispevajo k uresničevanju ciljev zunanjega delovanja Evropske unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti krepitev in spoštovanje človekovih pravic, utrjevanje demokracije, vzpostavljanje trajnostnega gospodarstva ter družbeni in okoljski razvoj; |
| --- | --- |

(k)

poudarja, da sporazum o pridružitvi, sklenjen s Srednjo Ameriko, vsebuje pomembne elemente, ki prispevajo k uresničevanju ciljev zunanjega delovanja Evropske unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti krepitev in spoštovanje človekovih pravic, utrjevanje demokracije, vzpostavljanje trajnostnega gospodarstva ter družbeni in okoljski razvoj;

| (l) | poudarja, da se člen 1 sporazuma nanaša na spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih človekovih pravic in načel pravne države, ki so bistveni elementi sporazuma, tako da bi v primeru, da jih podpisnice ne bi spoštovale, morali sprejeti ukrepe, ki bi lahko povzročili celo prekinitev sporazuma; kljub temu meni, da se mora oblikovati konkretne mehanizme, ki bodo zagotovili spoštovanje in izpolnjevanje klavzule o človekovih pravicah iz sporazuma; |
| --- | --- |

(l)

poudarja, da se člen 1 sporazuma nanaša na spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih človekovih pravic in načel pravne države, ki so bistveni elementi sporazuma, tako da bi v primeru, da jih podpisnice ne bi spoštovale, morali sprejeti ukrepe, ki bi lahko povzročili celo prekinitev sporazuma; kljub temu meni, da se mora oblikovati konkretne mehanizme, ki bodo zagotovili spoštovanje in izpolnjevanje klavzule o človekovih pravicah iz sporazuma;

| (m) | predlaga, da Komisija Evropskemu parlamentu pripravi letno poročilo, da bo lahko spremljal celoten sporazum o pridružitvi, vključno z vidiki, ki se nanašajo na načela demokracije in človekove pravice; |
| --- | --- |

(m)

predlaga, da Komisija Evropskemu parlamentu pripravi letno poročilo, da bo lahko spremljal celoten sporazum o pridružitvi, vključno z vidiki, ki se nanašajo na načela demokracije in človekove pravice;

| (n) | poudarja, da je treba sporazum o pridružitvi s Srednjo Ameriko razumeti kot primeren okvir, da se na enaki osnovi združijo prizadevanja za boj proti socialnim neenakostim in revščini, za vključujoč razvoj in za boj proti še vedno obstoječim socialnim, gospodarskim in političnim izzivom; |
| --- | --- |

(n)

poudarja, da je treba sporazum o pridružitvi s Srednjo Ameriko razumeti kot primeren okvir, da se na enaki osnovi združijo prizadevanja za boj proti socialnim neenakostim in revščini, za vključujoč razvoj in za boj proti še vedno obstoječim socialnim, gospodarskim in političnim izzivom;

| (o) | pozdravlja odločno zavzemanje za multilateralizem, ki omogoča boljše varovanje skupnih vrednot in ciljev, kot tudi učinkovito spopadanje s svetovnimi izzivi; |
| --- | --- |

(o)

pozdravlja odločno zavzemanje za multilateralizem, ki omogoča boljše varovanje skupnih vrednot in ciljev, kot tudi učinkovito spopadanje s svetovnimi izzivi;

| (p) | ugotavlja, da novi sporazum o pridružitvi ponuja nove možnosti za dialog na področju boja proti prometu s prepovedanimi drogami in organiziranemu kriminalu, v skladu z regionalno varnostno strategijo, ki so jo podpisali srednjeameriški predsedniki; pozdravlja različne zaveze za usklajevanje boja proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, pranju denarja, financiranju terorizma, organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

(p)

ugotavlja, da novi sporazum o pridružitvi ponuja nove možnosti za dialog na področju boja proti prometu s prepovedanimi drogami in organiziranemu kriminalu, v skladu z regionalno varnostno strategijo, ki so jo podpisali srednjeameriški predsedniki; pozdravlja različne zaveze za usklajevanje boja proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, pranju denarja, financiranju terorizma, organiziranemu kriminalu in korupciji;

| (q) | meni, da je treba spodbujati primerno udeležbo civilne družbe v EU in Srednji Ameriki ter omogočiti dejavno udeležbo na forumih ter v odborih in pododborih; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev skupnega posvetovalnega odbora srednjeameriške in evropske civilne družbe; |
| --- | --- |

(q)

meni, da je treba spodbujati primerno udeležbo civilne družbe v EU in Srednji Ameriki ter omogočiti dejavno udeležbo na forumih ter v odborih in pododborih; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev skupnega posvetovalnega odbora srednjeameriške in evropske civilne družbe;

Učinkovito sodelovanje za boj proti revščini in spodbujanje socialne kohezije

| (r) | poudarja prednostno nalogo, ki se dodeljuje socialni koheziji kot cilju politik za regionalno sodelovanje; poudarja, da je ta kohezija možna samo, če se zmanjšajo stopnje revščine, neenakosti, socialne izključenosti in vse oblike diskriminacije z ustreznim izobraževanjem, vključno s poklicnim usposabljanjem; poudarja, da se socialne neenakosti v zadnjih letih niso dovolj zmanjšale in da je pomanjkanje varnosti v Srednji Ameriki zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

(r)

poudarja prednostno nalogo, ki se dodeljuje socialni koheziji kot cilju politik za regionalno sodelovanje; poudarja, da je ta kohezija možna samo, če se zmanjšajo stopnje revščine, neenakosti, socialne izključenosti in vse oblike diskriminacije z ustreznim izobraževanjem, vključno s poklicnim usposabljanjem; poudarja, da se socialne neenakosti v zadnjih letih niso dovolj zmanjšale in da je pomanjkanje varnosti v Srednji Ameriki zelo zaskrbljujoče;

| (s) | poudarja priložnosti, ki jih sporazum ponuja za izboljšanje socialne kohezije in trajnostnega razvoja, ki sta bistvena za utrditev gospodarske rasti, socialne stabilnosti in demokratičnih prizadevanj; |
| --- | --- |

(s)

poudarja priložnosti, ki jih sporazum ponuja za izboljšanje socialne kohezije in trajnostnega razvoja, ki sta bistvena za utrditev gospodarske rasti, socialne stabilnosti in demokratičnih prizadevanj;

| (t) | poudarja prizadevanja za sodelovanje na področju posodabljanja države in javne uprave, izboljšanja sistema pobiranja davkov in preglednost, boja proti korupciji in nekaznovanosti, krepitve pravnega sistema in vključevanja civilne družbe; |
| --- | --- |

(t)

poudarja prizadevanja za sodelovanje na področju posodabljanja države in javne uprave, izboljšanja sistema pobiranja davkov in preglednost, boja proti korupciji in nekaznovanosti, krepitve pravnega sistema in vključevanja civilne družbe;

| (u) | poudarja sporazum, ki so ga podpisnice dosegle na področju okolja, med cilji katerega so izboljšanje kakovosti okolja, trajnostni razvoj, sodelovanje na področju obvladovanja naravnih nesreč in spopadanje s podnebnimi spremembami, krčenje gozdov, dezertifikacija in ohranjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(u)

poudarja sporazum, ki so ga podpisnice dosegle na področju okolja, med cilji katerega so izboljšanje kakovosti okolja, trajnostni razvoj, sodelovanje na področju obvladovanja naravnih nesreč in spopadanje s podnebnimi spremembami, krčenje gozdov, dezertifikacija in ohranjanje biotske raznovrstnosti;

| (v) | poziva ju, naj prispevata k oživitvi in okrepitvi gospodarskih in trgovinskih odnosov ter k vključevanju proizvodne strukture obeh regij s ciljem doseči največje koristi pri izvajanju sporazuma o pridružitvi ter tako spodbujati uravnoteženo in trajnostno rast, ki bo ustvarila nove gospodarske, trgovinske in naložbene priložnosti, kar bo omogočilo boljše uvozno in izvozno vključevanje Srednje Amerike v mednarodno trgovinsko strukturo; |
| --- | --- |

(v)

poziva ju, naj prispevata k oživitvi in okrepitvi gospodarskih in trgovinskih odnosov ter k vključevanju proizvodne strukture obeh regij s ciljem doseči največje koristi pri izvajanju sporazuma o pridružitvi ter tako spodbujati uravnoteženo in trajnostno rast, ki bo ustvarila nove gospodarske, trgovinske in naložbene priložnosti, kar bo omogočilo boljše uvozno in izvozno vključevanje Srednje Amerike v mednarodno trgovinsko strukturo;

| (w) | poziva ju, naj zagotavljata izpolnjevanje pogojev, opredeljenih v sporazumu o pridružitvi, in si pri tem prizadevata za večje sinergije med obema regijama, toda brez ogrožanja splošnih interesov, med drugim na področju geografskih označb in pravic intelektualne lastnine in prednostnih nalog EU na področju gospodarstva in trgovine; |
| --- | --- |

(w)

poziva ju, naj zagotavljata izpolnjevanje pogojev, opredeljenih v sporazumu o pridružitvi, in si pri tem prizadevata za večje sinergije med obema regijama, toda brez ogrožanja splošnih interesov, med drugim na področju geografskih označb in pravic intelektualne lastnine in prednostnih nalog EU na področju gospodarstva in trgovine;

| (x) | zahteva, da s primernimi tehničnimi in finančnimi viri spodbujata sodelovanje v strateških sektorjih obeh regij, zlasti na področju trgovine in trajnostnega razvoja, ter znanstveno in tehnično sodelovanje na področjih, kot so institucionalne zmogljivosti, uskladitev standardov, carinski postopki in statistika, intelektualna lastnina, opravljanje storitev, javna naročila, elektronsko poslovanje, industrijski razvoj, trajnostno upravljanje z viri, sanitarni in fitosanitarni standardi, podpora za mala in srednja podjetja in diverzifikacija; prav tako naj priznata pomen tehnološkega posodabljanja in inovacij ter za dosego tega kot instrument uporabita Sporazum o pridružitvi; |
| --- | --- |

(x)

zahteva, da s primernimi tehničnimi in finančnimi viri spodbujata sodelovanje v strateških sektorjih obeh regij, zlasti na področju trgovine in trajnostnega razvoja, ter znanstveno in tehnično sodelovanje na področjih, kot so institucionalne zmogljivosti, uskladitev standardov, carinski postopki in statistika, intelektualna lastnina, opravljanje storitev, javna naročila, elektronsko poslovanje, industrijski razvoj, trajnostno upravljanje z viri, sanitarni in fitosanitarni standardi, podpora za mala in srednja podjetja in diverzifikacija; prav tako naj priznata pomen tehnološkega posodabljanja in inovacij ter za dosego tega kot instrument uporabita Sporazum o pridružitvi;

| (y) | poziva ju, naj letno prirejata in omogočata dvoregijski Forum za dialog s civilno družbo; zahteva, da k sodelovanju povabita tudi zasebni sektor in civilno družbo, in sicer prek politike družbene odgovornosti podjetij, ki omogoča tesne odnose med obema in zagotavlja trajnejši gospodarski razvoj Srednje Amerike; |
| --- | --- |

(y)

poziva ju, naj letno prirejata in omogočata dvoregijski Forum za dialog s civilno družbo; zahteva, da k sodelovanju povabita tudi zasebni sektor in civilno družbo, in sicer prek politike družbene odgovornosti podjetij, ki omogoča tesne odnose med obema in zagotavlja trajnejši gospodarski razvoj Srednje Amerike;

| (z) | poziva ju, naj spodbujata dejavnosti za seznanitev interesnih skupin v obeh regijah s sporazumom in spodbujata prirejanje poslovnih sejmov v obeh regijah, da se ustvarijo priložnosti za stike in sporazume o sodelovanju, zlasti med MSP; |
| --- | --- |

(z)

poziva ju, naj spodbujata dejavnosti za seznanitev interesnih skupin v obeh regijah s sporazumom in spodbujata prirejanje poslovnih sejmov v obeh regijah, da se ustvarijo priložnosti za stike in sporazume o sodelovanju, zlasti med MSP;

| (aa) | naj ponujata podporo pri vzpostavljanju konkurenčnih proizvodnih centrov z dodano vrednostjo v Srednji Ameriki; predlagata ustanovitev regionalnih akademij za trgovino v regijah Latinske Amerike in v državah članicah EU, namenjenih razvijanju zmogljivosti med MSP z zagotavljanjem usposabljanja o pogojih za trgovanje s kmetijskimi izdelki, blagom in storitvami s partnersko regijo; |
| --- | --- |

(aa)

naj ponujata podporo pri vzpostavljanju konkurenčnih proizvodnih centrov z dodano vrednostjo v Srednji Ameriki; predlagata ustanovitev regionalnih akademij za trgovino v regijah Latinske Amerike in v državah članicah EU, namenjenih razvijanju zmogljivosti med MSP z zagotavljanjem usposabljanja o pogojih za trgovanje s kmetijskimi izdelki, blagom in storitvami s partnersko regijo;

Zaključek

| (ab) | poudarja, da sporazum o pridružitvi prispeva k uresničevanju ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji; poudarja, da je spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in načel pravne države bistveni element sporazuma; |
| --- | --- |

(ab)

poudarja, da sporazum o pridružitvi prispeva k uresničevanju ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji; poudarja, da je spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in načel pravne države bistveni element sporazuma;

| (ac) | poudarja, da se sedanji trgovinski okvir, ki je začasne narave in temelji na enostranskem sistemu splošnih preferencialov, razvija v smeri vzajemnega in dogovorjenega sistema za postopno liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami, javnih naročil in spodbujanja naložb, s čimer se vzpostavi predvidljiv okvir varnosti in pravne gotovosti, ki krepi vzajemno zaupanje, nujno za razvoj trgovine in naložb; |
| --- | --- |

(ac)

poudarja, da se sedanji trgovinski okvir, ki je začasne narave in temelji na enostranskem sistemu splošnih preferencialov, razvija v smeri vzajemnega in dogovorjenega sistema za postopno liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami, javnih naročil in spodbujanja naložb, s čimer se vzpostavi predvidljiv okvir varnosti in pravne gotovosti, ki krepi vzajemno zaupanje, nujno za razvoj trgovine in naložb;

| (ad) | poudarja, da je socialna kohezija prednostni cilj politike regionalnega sodelovanja, pri čemer se osredotoča predvsem na zmanjševanje revščine, neenakosti, socialne izključenosti in vseh oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

(ad)

poudarja, da je socialna kohezija prednostni cilj politike regionalnega sodelovanja, pri čemer se osredotoča predvsem na zmanjševanje revščine, neenakosti, socialne izključenosti in vseh oblik diskriminacije;

| (ae) | poudarja, da sporazum o pridružitvi s Srednjo Ameriko na učinkovit način prispeva k prizadevanjem regionalnega, socialnega in političnega vključevanja in h končnemu cilju dvoregijskega strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko; |
| --- | --- |

(ae)

poudarja, da sporazum o pridružitvi s Srednjo Ameriko na učinkovit način prispeva k prizadevanjem regionalnega, socialnega in političnega vključevanja in h končnemu cilju dvoregijskega strateškega partnerstva med EU in Latinsko Ameriko;

| (af) | poziva pridružitveni svet, naj pet let po začetku izvajanja sporazuma o pridružitvi poda skupno oceno ter po potrebi na podlagi ugotovitev in ugotovljenega vpliva v tej oceni opravi pregled sporazuma o pridružitvi; |
| --- | --- |

(af)

poziva pridružitveni svet, naj pet let po začetku izvajanja sporazuma o pridružitvi poda skupno oceno ter po potrebi na podlagi ugotovitev in ugotovljenega vpliva v tej oceni opravi pregled sporazuma o pridružitvi;

o

o o

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 569

(2)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 123.

(3)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 64.

(4)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 261.

(5)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(6)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 79.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0235.

(8)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 101.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(10)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0412.

(12)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 54.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0320.

(14)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 233.

(15)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 140.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/187 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/187

---

P7_TA(2012)0479

Sporazum o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 434/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16395/1/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16396/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (16396/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0182/2012),

| — | ob upoštevanju svoje Resolucije z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje Resolucije z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za razvoj (A7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za razvoj (A7-0362/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav Srednje Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav Srednje Amerike.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0478.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/188

---

P7_TA(2012)0480

Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0600),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0307/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0307/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. oktobra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. oktobra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0249/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0249/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 13. septembra 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0347).

---

P7_TC1-COD(2011)0262

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 19/2013.)

---

PRILOGI K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija pozdravlja dogovor v prvi obravnavi med Evropskim parlamentom in Svetom o Uredbi (EU) št. 19/2013



   (1)

  .

Kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 19/2013, bo Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložila letno poročilo o izvajanju Sporazuma ter bo pripravljena razpravljati s pristojnim odborom Evropskega Parlamenta o vseh vprašanjih, ki izhajajo iz izvajanja Sporazuma.

Komisija bo posebno pozornost namenila učinkovitemu izvajanju obvez glede trgovine in trajnostnega razvoja v Sporazumu, pri čemer bo upoštevala posebne informacije, ki jih posredujejo zadevni nadzorni organi iz temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter večstranskih okoljskih sporazumov, navedenih v naslovu IX Sporazuma. Glede tega bo Komisija tudi zbrala stališča zadevnih svetovalnih skupin civilne družbe.

Po prenehanju veljavnosti stabilizacijskega mehanizma za banane 31. decembra 2019 bo Komisija ocenila razmere na trgu Unije za banane in razmere pri proizvajalcih banan v Uniji. Komisija bo o svojih ugotovitvah poročala Evropskemu parlamentu in Svetu ter bo vključila predhodno oceno delovanja „Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité“ (POSEI) pri varovanju proizvodnje banan v Uniji.

SKUPNA IZJAVA

Evropski parlament in Komisija se strinjata o pomembnosti tesnega sodelovanja pri spremljanju izvajanja Sporazuma in Uredbe (EU) št. 19/2013



   (2)



  . Glede tega sta se dogovorila naslednje:

| — | Komisija na zahtevo pristojnega odbora Evropskega parlamenta temu poroča o vseh specifičnih zadevah, ki se nanašajo na izvajanje obvez Kolumbije ali Peruja glede trgovine in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

—

Komisija na zahtevo pristojnega odbora Evropskega parlamenta temu poroča o vseh specifičnih zadevah, ki se nanašajo na izvajanje obvez Kolumbije ali Peruja glede trgovine in trajnostnega razvoja.

| — | Če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) št. 19/2013 za začetek po uradni dolžnosti. Če Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave. |
| --- | --- |

—

Če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) št. 19/2013 za začetek po uradni dolžnosti. Če Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

---

(1)  

  UL L 17, 19.1.2013, str. 1.

(2)  

  UL L 17, 19.1.2013, str. 1.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/190

---

P7_TA(2012)0481

Trgovinski sporazum med EU ter Kolumbijo in Perujem ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 434/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (14762/1/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (14762/1/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (14764/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (14764/2011),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), členom 207(4), prvi pododstavek, in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a) (v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0287/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), členom 207(4), prvi pododstavek, in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a) (v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0287/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za razvoj (A7-0388/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za razvoj (A7-0388/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Kolumbije in Peruja. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Kolumbije in Peruja.

---

Sreda, 12. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/191

---

P7_TA(2012)0485

Predlog spremembe proračuna št. 6/2012 – prihodki iz lastnih in drugih sredstev – povečanje odobritev plačil v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a in 4 večletnega finančnega okvira – zmanjšanje stopnje odobrenih sredstev, vnesenih v proračun

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

(2015/C 434/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kot je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kot je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta EUCO 76/12 z dne 28. in 29. junija 2012 o paktu za rast in delovna mesta, o katerem so se sporazumele države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta EUCO 76/12 z dne 28. in 29. junija 2012 o paktu za rast in delovna mesta, o katerem so se sporazumele države članice,

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2012 za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 23. oktobra 2012 (COM(2012)0632), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2012 za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 23. oktobra 2012 (COM(2012)0632),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2012, ki ga je Svet sprejel 6. decembra 2012 (17295/2012 – C7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2012, ki ga je Svet sprejel 6. decembra 2012 (17295/2012 – C7-0401/2012),

| — | ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0409/2012),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 6/2012 glede splošnega proračuna za leto 2012 med drugim nanaša na popravek napovedi prihodkov zaradi zadnje spremembe lastnih sredstev in drugih prihodkov ter na povečanje sredstev za plačila za skoraj 9,0 milijarde EUR v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a in 4 večletnega finančnega okvira, da bo mogoče zadostiti vsem potrebam do izteka leta, |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 6/2012 glede splošnega proračuna za leto 2012 med drugim nanaša na popravek napovedi prihodkov zaradi zadnje spremembe lastnih sredstev in drugih prihodkov ter na povečanje sredstev za plačila za skoraj 9,0 milijarde EUR v razdelkih 1a, 1b, 2, 3a in 4 večletnega finančnega okvira, da bo mogoče zadostiti vsem potrebam do izteka leta,

| B. | ker so bile hkrati druge potrebe po plačilih že pokrite, delno s splošno prerazporeditvijo sredstev za plačila (DEC 30/2012) v skupnem znesku 419,7 milijona EUR, |
| --- | --- |

B.

ker so bile hkrati druge potrebe po plačilih že pokrite, delno s splošno prerazporeditvijo sredstev za plačila (DEC 30/2012) v skupnem znesku 419,7 milijona EUR,

| C. | ker je Komisija poiskala možnosti za prerazporeditev v znesku 47,4 milijona EUR in ga vključila v predlog spremembe proračuna št. 6/2012, kot ga je prvotno predlagala, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija poiskala možnosti za prerazporeditev v znesku 47,4 milijona EUR in ga vključila v predlog spremembe proračuna št. 6/2012, kot ga je prvotno predlagala,

| D. | ker so se zaradi popravka lastnih virov in precejšnjega povečanja prihodkov iz naslova glob in obresti v znesku 3  525,0 milijona EUR prihodki povečali za neto znesek 3  080,8 milijona EUR, zaradi česar bo učinek predloga spremembe proračuna št. 6/2012 na prispevke držav članic iz naslova BND manjši, |
| --- | --- |

D.

ker so se zaradi popravka lastnih virov in precejšnjega povečanja prihodkov iz naslova glob in obresti v znesku 3  525,0 milijona EUR prihodki povečali za neto znesek 3  080,8 milijona EUR, zaradi česar bo učinek predloga spremembe proračuna št. 6/2012 na prispevke držav članic iz naslova BND manjši,

| E. | ker sta se delegaciji Parlamenta in Sveta na proračunskih tristranskih pogovorih 29. novembra 2012 dogovorili o popravljenem, nižjem znesku za te potrebe v letu 2012 v višini 6,1 milijarde EUR, vključno s prerazporejenimi sredstvi v višini 0,1 milijarde EUR, ki jih Komisija prvotno ni predlagala, |
| --- | --- |

E.

ker sta se delegaciji Parlamenta in Sveta na proračunskih tristranskih pogovorih 29. novembra 2012 dogovorili o popravljenem, nižjem znesku za te potrebe v letu 2012 v višini 6,1 milijarde EUR, vključno s prerazporejenimi sredstvi v višini 0,1 milijarde EUR, ki jih Komisija prvotno ni predlagala,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2012, kot ga je pripravila Komisija; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2012, kot ga je pripravila Komisija;

| 2. | ugotavlja, da je predlog spremembe proračuna št. 6/2012, kot ga je popravil Svet, v skladu z dogovorom, doseženim na proračunskem trialogu 29. novembra 2012; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je predlog spremembe proračuna št. 6/2012, kot ga je popravil Svet, v skladu z dogovorom, doseženim na proračunskem trialogu 29. novembra 2012;

| 3. | poudarja, da je skupna izjava o potrebah po plačilih v letu 2012, v kateri je proračunski organ potrdil, da bi bilo treba v letu 2012 odobriti dodatnih 2,9 milijarde EUR za plačila za kritje zahtevkov, ki jih je prejela Komisija, sestavni del dogovora, doseženega med trialogom; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je skupna izjava o potrebah po plačilih v letu 2012, v kateri je proračunski organ potrdil, da bi bilo treba v letu 2012 odobriti dodatnih 2,9 milijarde EUR za plačila za kritje zahtevkov, ki jih je prejela Komisija, sestavni del dogovora, doseženega med trialogom;

| 4. | odločno opozarja Svet in Komisijo, da je treba skupno izjavo o potrebah po plačilih za leto 2012 razumeti kot politični dogovor o tem, da je treba v začetku leta 2013 doseči sporazum o spremembi proračuna, namenjeni izključno zagotovitvi teh 2,9 milijarde EUR in dodatnih proračunskih sredstev glede na plačila, prvotno sprejeta v proračunu za leto 2013, brez poseganja v pravilno izvajanje proračuna za leto 2013; |
| --- | --- |

4.

odločno opozarja Svet in Komisijo, da je treba skupno izjavo o potrebah po plačilih za leto 2012 razumeti kot politični dogovor o tem, da je treba v začetku leta 2013 doseči sporazum o spremembi proračuna, namenjeni izključno zagotovitvi teh 2,9 milijarde EUR in dodatnih proračunskih sredstev glede na plačila, prvotno sprejeta v proračunu za leto 2013, brez poseganja v pravilno izvajanje proračuna za leto 2013;

| 5. | brez sprememb odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2012; |
| --- | --- |

5.

brez sprememb odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2012;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2012 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2012 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 56, 29.2.2012.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/192

---

P7_TA(2012)0486

Nov splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2013 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o stališču Sveta o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 – vsi oddelki (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

(2015/C 434/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta EUCO 76/12 z dne 28. in 29. junija 2012 o paktu za rast in delovna mesta, o katerem so se sporazumele države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta EUCO 76/12 z dne 28. in 29. junija 2012 o paktu za rast in delovna mesta, o katerem so se sporazumele države članice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2012 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2013 – oddelek III – Komisija (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2012 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2013 – oddelek III – Komisija (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2013 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o stališču Sveta o predlogu proračuna za leto 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o stališču Sveta o predlogu proračuna za leto 2013 (7),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se spravnemu odboru v roku enaindvajsetih dni, določenem v členu 314(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni uspelo dogovoriti o skupnem besedilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se spravnemu odboru v roku enaindvajsetih dni, določenem v členu 314(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni uspelo dogovoriti o skupnem besedilu,

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki ga je Komisija sprejela 23. novembra 2012 (COM(2012)0716), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki ga je Komisija sprejela 23. novembra 2012 (COM(2012)0716),

| — | ob upoštevanju sklepov s tristranskih pogovorov o proračunu, ki so potekali 29. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s tristranskih pogovorov o proračunu, ki so potekali 29. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju stališča o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki ga je Svet sprejel 6. decembra 2012, in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (17195/2012 – C7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki ga je Svet sprejel 6. decembra 2012, in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (17195/2012 – C7-0399/2012),

| — | ob upoštevanju člena 75(b) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75(b) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0410/2012),

| 1. | spominja, da je „osnutek svežnja“, o katerem sta se po težavnih pogajanjih na tristranskih pogovorih 29. novembra 2012 uspela sporazumeti Parlament in Svet, sestavljen iz treh elementov: predloga spremembe proračuna št. 6/2012 v znesku 6 milijard EUR, ki deloma pokriva pomanjkanje plačil do 31. oktobra 2012, proračuna Unije za leto 2013, za katerega je določena raven 1 50  898,391 milijona EUR za obveznosti ter 1 32  836,988 milijona EUR za plačila, ter treh skupnih izjav, ki zagotavljajo, da bodo dejanske potrebe po plačilih za leti 2012 in 2013 v celoti izpolnjene; |
| --- | --- |

1.

spominja, da je „osnutek svežnja“, o katerem sta se po težavnih pogajanjih na tristranskih pogovorih 29. novembra 2012 uspela sporazumeti Parlament in Svet, sestavljen iz treh elementov: predloga spremembe proračuna št. 6/2012 v znesku 6 milijard EUR, ki deloma pokriva pomanjkanje plačil do 31. oktobra 2012, proračuna Unije za leto 2013, za katerega je določena raven 1 50  898,391 milijona EUR za obveznosti ter 1 32  836,988 milijona EUR za plačila, ter treh skupnih izjav, ki zagotavljajo, da bodo dejanske potrebe po plačilih za leti 2012 in 2013 v celoti izpolnjene;

| 2. | pozdravlja dogovorjeno skupno raven sredstev za obveznosti, ki se je v primerjavi z zneskom v prvi obravnavi v Svetu povečala za 1,1 milijarde EUR; je zadovoljen, da je v proračunu za naslednje leto zagotovljen večidel političnih prednostnih nalog, pri čemer je poseben poudarek namenjen ustreznemu izvajanju zaveze EU glede rasti in delovnih mest, kakor je opredeljena v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dogovorjeno skupno raven sredstev za obveznosti, ki se je v primerjavi z zneskom v prvi obravnavi v Svetu povečala za 1,1 milijarde EUR; je zadovoljen, da je v proračunu za naslednje leto zagotovljen večidel političnih prednostnih nalog, pri čemer je poseben poudarek namenjen ustreznemu izvajanju zaveze EU glede rasti in delovnih mest, kakor je opredeljena v strategiji Evropa 2020;

| 3. | ugotavlja, da se je dogovorjena skupna stopnja sredstev za plačila v letu 2013 po sprejetju 6 milijard EUR s spremembo proračuna št. 6/2012 v primerjavi s proračunom za leto 2012 zmanjšala za 2,15 %; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je dogovorjena skupna stopnja sredstev za plačila v letu 2013 po sprejetju 6 milijard EUR s spremembo proračuna št. 6/2012 v primerjavi s proračunom za leto 2012 zmanjšala za 2,15 %;

| 4. | ugotavlja, da je zaradi neomajnega stališča Sveta v pogajanjih skupna raven plačil 5 milijard EUR nižja kot v oceni potreb po plačilih v predlogu proračuna za leto 2013, ki jo je pripravila Komisija; je zaskrbljen, da raven sredstev ne bo zadoščala za kritje dejanskih potreb po plačilih v naslednjem letu in za hiter začetek izvajanja pakta za rast in delovna mesta, dogovorjenega na zasedanju Evropskega sveta junija 2012; je kljub temu prepričan, da bi bile posledice, če ne bi dosegli soglasja, precej resnejše in bi imele precej bolj negativen vpliv na izvajanje ukrepov in programov Unije; od Komisije zahteva, da Parlamentu in Svetu posreduje mesečna poročila o poteku zahtevkov držav članic (razvrščena po državi članici in skladu) za izplačila iz strukturnih skladov, kohezijskega sklada, skladov za razvoj podeželja in sklada za ribištvo od 31. oktobra 2012 naprej; poziva k ustanovitvi medinstitucionalne delovne skupine za plačila, v kateri bi obe veji proračunskega organa sprejemali skupne odločitve o tem, kako nadaljevati; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je zaradi neomajnega stališča Sveta v pogajanjih skupna raven plačil 5 milijard EUR nižja kot v oceni potreb po plačilih v predlogu proračuna za leto 2013, ki jo je pripravila Komisija; je zaskrbljen, da raven sredstev ne bo zadoščala za kritje dejanskih potreb po plačilih v naslednjem letu in za hiter začetek izvajanja pakta za rast in delovna mesta, dogovorjenega na zasedanju Evropskega sveta junija 2012; je kljub temu prepričan, da bi bile posledice, če ne bi dosegli soglasja, precej resnejše in bi imele precej bolj negativen vpliv na izvajanje ukrepov in programov Unije; od Komisije zahteva, da Parlamentu in Svetu posreduje mesečna poročila o poteku zahtevkov držav članic (razvrščena po državi članici in skladu) za izplačila iz strukturnih skladov, kohezijskega sklada, skladov za razvoj podeželja in sklada za ribištvo od 31. oktobra 2012 naprej; poziva k ustanovitvi medinstitucionalne delovne skupine za plačila, v kateri bi obe veji proračunskega organa sprejemali skupne odločitve o tem, kako nadaljevati;

| 5. | zaradi tega pripisuje skupnim izjavam Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženim tej resoluciji, najvišjo politično pomembnost; je sklenil na vseh ravneh in na vse načine spremljati spoštovanje teh izjav in potrebna dodatna sredstva, ki jih bodo morale naslednje leto zagotoviti države članice, da bo lahko Unija plačala svoje račune ter ohranila institucionalno verodostojnost in solventnost; |
| --- | --- |

5.

zaradi tega pripisuje skupnim izjavam Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženim tej resoluciji, najvišjo politično pomembnost; je sklenil na vseh ravneh in na vse načine spremljati spoštovanje teh izjav in potrebna dodatna sredstva, ki jih bodo morale naslednje leto zagotoviti države članice, da bo lahko Unija plačala svoje račune ter ohranila institucionalno verodostojnost in solventnost;

| 6. | pogojuje odobritev proračuna za leto 2013 s tem, da bo na najvišji politični ravni treh institucij dano jamstvo glede financiranja manjkajočih plačil za leto 2012 v znesku 2,9 milijarde EUR, kar pa nikakor ne sme pomeniti znižanja sredstev za plačila za leto 2013; |
| --- | --- |

6.

pogojuje odobritev proračuna za leto 2013 s tem, da bo na najvišji politični ravni treh institucij dano jamstvo glede financiranja manjkajočih plačil za leto 2012 v znesku 2,9 milijarde EUR, kar pa nikakor ne sme pomeniti znižanja sredstev za plačila za leto 2013;

| 7. | ponovno zatrjuje, da se je možno s te mrtve točke, zaradi katere so proračunska pogajanja vsako leto težavnejša, premakniti le z nujno in odgovorno rešitvijo vprašanja financiranja Unije z dejanskim sistemom lastnih sredstev, ki bi začel veljati z naslednjim večletnim finančnim okvirom in enkrat za vselej odpravil razdeljevanje EU na neto plačnice in neto prejemnice; |
| --- | --- |

7.

ponovno zatrjuje, da se je možno s te mrtve točke, zaradi katere so proračunska pogajanja vsako leto težavnejša, premakniti le z nujno in odgovorno rešitvijo vprašanja financiranja Unije z dejanskim sistemom lastnih sredstev, ki bi začel veljati z naslednjim večletnim finančnim okvirom in enkrat za vselej odpravil razdeljevanje EU na neto plačnice in neto prejemnice;

| 8. | brez sprememb odobri novi predlog proračuna za leto 2013, kot ga je spremenil Svet; |
| --- | --- |

8.

brez sprememb odobri novi predlog proračuna za leto 2013, kot ga je spremenil Svet;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil proračun dokončno sprejet, ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil proračun dokončno sprejet, ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 163, 23.06.2007, str. 17.

(2)  UL L 248, 16.09.2002, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0077.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0109.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0289.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0359.

---

PRILOGA

SKUPNA IZJAVA TREH INSTITUCIJ, SPREJETA V OKVIRU POGAJANJ O PRORAČUNU ZA LETO 2013

10. december 2012

Predsednik Evropskega parlamenta, predsednik Sveta Evropske unije in predsednik Evropske komisije izjavljajmo, da so vse tri institucije v okviru sprejetja proračuna za leto 2013 sprejele naslednje tri skupne izjave:

Skupna izjava o sredstvih za plačila za leto 2013

Ob upoštevanju prizadevanj za konsolidacijo javnih financ, ki potekajo v državah članicah, in ob upoštevanju ravni plačil, ki jih Komisija predlaga za leto 2013, sta se Evropski parlament in Svet dogovorila o znižanju plačil za leto 2013 v primerjavi s predlogom proračuna Komisije. Komisijo prosita, naj v skladu s pogodbo sprejme vse potrebne ukrepe in zlasti v spremembi proračuna zaprosi za dodatna sredstva za plačila, če tista v proračunu za leto 2013 ne zadostujejo za kritje odhodkov iz podrazdelka 1a (konkurenčnost za rast in zaposlovanje), podrazdelka 1b (kohezija za rast in zaposlovanje), razdelka 2 (ohranjanje in upravljanje naravnih virov), razdelka 3 (državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) in razdelka 4 (EU kot globalni akter).

Poleg tega Evropski parlament in Svet Komisijo pozivata, naj najpozneje do sredine oktobra 2013 predstavi najnovejše posodobljene zneske o dejanskem stanju in ocene glede sredstev za plačila v podrazdelku 1b (kohezija za rast in zaposlovanje) in za razvoj podeželja v razdelku 2 (ohranjanje in upravljanje naravnih virov) ter po potrebi pripravi predlog spremembe proračuna. Svet in Evropski parlament se zavedata, da bo tak predlog morda potreben že v sredini leta 2013. Da bi olajšale odločanje o znesku plačil v letnem proračunskem postopku, so se vse tri institucije dogovorile, da bodo preučile, kako bi ocene sredstev za plačila v okviru deljenega upravljanja bolje uskladile z ustrezajočimi potrebami.

Evropski parlament in Svet bosta kolikor hitro mogoče sprejela stališče o morebitnem predlogu spremembe proračuna, da bi se izognili morebitnemu primanjkljaju odobritev plačil. Poleg tega sta se zavezala, da bosta hitro obdelala vse morebitne prerazporeditve sredstev za plačila, vključno s prerazporeditvami po razdelkih finančnega okvira, da bodo sredstva za plačila v proračunu čim bolje porabljena in usklajena z dejanskim izvrševanjem in potrebami.

V skladu s točko 18 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju Evropski parlament in Svet opozarjata, da je treba z vidika izvajanja zagotoviti nadzorovano povečevanje skupnih plačil glede na obveznosti, da ne bi prišlo do pretiranega povečanja neporavnanih obveznosti.

Evropski parlament, Svet in Komisija bodo vse leto dejavno spremljali, kako se izvršuje proračun za 2013, pri čemer bodo na podlagi podrobnih podatkov Komisije posebno pozornost namenili izvajanju plačil, prejetim zahtevkom za povračila in popravljenim napovedim.

Evropski parlament, Svet in Komisija v vsakem primeru poudarjajo, da je njihova odgovornost deljena, saj je v členu 323 PDEU določeno, da „Evropski parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji na voljo finančna sredstva, ki ji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani“.

Skupna izjava o potrebah po plačilih za leto 2012

Evropski parlament in Svet ugotavljata, da raven plačil, ki jo je Komisija predlagala v predlogu proračuna za leto 2013, temelji na domnevi, da so bile potrebe po plačilih v letu 2012 usklajene z razpoložljivimi proračunskimi sredstvi za leto 2012. Vendar so bila dodatna sredstva za plačila, odobrena s spremembo proračuna št. 6/2012, zmanjšana za 2,9 milijarde EUR glede na predlog Komisije in ne zadostujejo za vse prejete zahtevke za izplačilo.

Zato se Komisija zavezuje, da bo na začetku leta 2013 pripravila predlog spremembe proračuna, ki bo namenjen izključno kritju začasno zadržanih zahtevkov iz leta 2012, takoj ko bo odlog prenehal veljati, in preostalih neizpolnjenih pravnih obveznosti brez poseganja v pravilno izvajanje proračuna za leto 2013.

Svet in Evropski parlament bosta z namenom, da bi zagotovila dobro in natančno načrtovanje proračuna EU, čim hitreje oblikovala stališče o tem predlogu spremembe proračuna, da se zapolnijo vse morebitne vrzeli.

Skupna izjava o razdelku 5 in uskladitev plač in pokojnin

Evropski parlament in Svet se strinjata, da se učinki uskladitve plač za leto 2011 zaenkrat še ne bodo odražali v proračunu za leto 2013. Brez poseganja v stališče Sveta glede zadev c-66/12, c-63/12, c-196/12 in c-453/12 skupaj prosita Komisijo naj, če bo Sodišče odločilo v korist Komisije, nemudoma pripravi predlog spremembe proračuna, ki bo omogočal potrebna finančna sredstva za uskladitve za leto 2011 v institucijah, vključno z retroaktivnim učinkom za predhodna leta in morebitnimi zamudnimi obrestmi.

Evropski parlament in Svet se tako zavezujeta, da bosta čim prej sprejela ta predlog spremembe proračuna in zagotovila potrebna dodatna sredstva, ne da bi ogrozila politične prednostne naloge.

Zgornje izjave se sprejmejo, če Evropski parlament s skladu s členom 314(4)(a) PDEU odobri stališče Sveta z dne 6. decembra 2012 o proračunu za leto 2013.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/196

---

P7_TA(2012)0487

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles, Italija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna, motorna kolesa, Italija) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

(2015/C 434/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0616 – C7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0616 – C7-0350/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0416/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0416/2012),

| A. | ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Italija zaprosila za pomoč za 512 presežnih delavcev, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 502 , v desetih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 30 NACE po reviziji 2 (proizvodnja drugih vozil in plovil) (3), v italijanski regiji Emilia-Romagna (ITH5) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Italija zaprosila za pomoč za 512 presežnih delavcev, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 502 , v desetih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 30 NACE po reviziji 2 (proizvodnja drugih vozil in plovil) (3), v italijanski regiji Emilia-Romagna (ITH5) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Italija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; ugotavlja, da število odpuščenih delavcev le malo presega merilo za pomoč; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Italija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; ugotavlja, da število odpuščenih delavcev le malo presega merilo za pomoč;

| 2. | je seznanjen, da so italijanske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 30. decembra 2011 in da je Evropska komisija njeno oceno predložila 19. oktobra 2012; obžaluje dolgo obdobje ocenjevanja, ki je trajalo 10 mesecev; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so italijanske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 30. decembra 2011 in da je Evropska komisija njeno oceno predložila 19. oktobra 2012; obžaluje dolgo obdobje ocenjevanja, ki je trajalo 10 mesecev;

| 3. | pozdravlja odločitev italijanskih oblasti, ki so začele ukrepe izvajati 1. marca 2012, veliko pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja odločitev italijanskih oblasti, ki so začele ukrepe izvajati 1. marca 2012, veliko pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 4. | poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobili na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobili na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi zasnovani v posvetovanju s socialnimi partnerji na več sestankih; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi zasnovani v posvetovanju s socialnimi partnerji na več sestankih;

| 6. | poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo tudi primere množičnega odpuščanja delavcev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo tudi primere množičnega odpuščanja delavcev;

| 7. | obžaluje, da informacije o ukrepih usposabljanja v predlogu Komisije ne navajajo, v katerih sektorjih bodo delavci najverjetneje našli zaposlitev in ali je bilo ponujeno usposabljanje prilagojeno prihodnjim gospodarskim obetom in potrebam trga dela v tej regiji; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da informacije o ukrepih usposabljanja v predlogu Komisije ne navajajo, v katerih sektorjih bodo delavci najverjetneje našli zaposlitev in ali je bilo ponujeno usposabljanje prilagojeno prihodnjim gospodarskim obetom in potrebam trga dela v tej regiji;

| 8. | od zadevnih institucij zahteva, naj storijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

8.

od zadevnih institucij zahteva, naj storijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 9. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 10. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; obžaluje, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; obžaluje, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 11. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 12. | obžaluje, da so se sredstva za plačila v znesku 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG (04 05 01) v proračunu za leto 2012 izkazala kot nezadostna za pokritje vseh potreb; obžaluje tudi, da je Komisija predlagala, da se ta primanjkljaj delno pokrije s prerazporeditvijo sredstev za plačila iz vrstice evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (04 04 15) v višini 1 1 60  745 EUR, namesto da bi zahtevala dodatna sredstva s predlogom spremembe proračuna št. 6/2012, kot je povsem utemeljeno storila pri drugih vlogah za uporabo sredstev ESPG in pri delu te zahteve (1 4 97  750 EUR); opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje različnih ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da so se sredstva za plačila v znesku 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG (04 05 01) v proračunu za leto 2012 izkazala kot nezadostna za pokritje vseh potreb; obžaluje tudi, da je Komisija predlagala, da se ta primanjkljaj delno pokrije s prerazporeditvijo sredstev za plačila iz vrstice evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (04 04 15) v višini 1 1 60  745 EUR, namesto da bi zahtevala dodatna sredstva s predlogom spremembe proračuna št. 6/2012, kot je povsem utemeljeno storila pri drugih vlogah za uporabo sredstev ESPG in pri delu te zahteve (1 4 97  750 EUR); opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje različnih ciljev politik ESPG;

| 13. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

13.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 14. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

14.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna, motorna kolesa, Italija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/17/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/199 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/199

---

P7_TA(2012)0488

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2012/005 SE/Saab, Švedska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/005 SE/Saab, Švedska) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

(2015/C 434/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0622 – C7-0363/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0622 – C7-0363/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0413/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0413/2012),

| A. | ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Švedska zaprosila za pomoč v zvezi s 3  748 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 1  350, v podjetju Saab Automobile SA, njegovi podružnici SAAB Automobile Powertrain in 16 njegovih dobaviteljih na Švedskem, |
| --- | --- |

D.

ker je Švedska zaprosila za pomoč v zvezi s 3  748 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 1  350, v podjetju Saab Automobile SA, njegovi podružnici SAAB Automobile Powertrain in 16 njegovih dobaviteljih na Švedskem,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Švedska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Švedska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | pozdravlja švedsko vlogo; obžaluje pa, da je Švedska, čeprav je zaprosila za pomoč iz ESPG, ena od držav, ki spodkopavajo prihodnost ESPG po letu 2013 in blokirajo podaljšanje odstopanja zaradi krize; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja švedsko vlogo; obžaluje pa, da je Švedska, čeprav je zaprosila za pomoč iz ESPG, ena od držav, ki spodkopavajo prihodnost ESPG po letu 2013 in blokirajo podaljšanje odstopanja zaradi krize;

| 3. | je seznanjen, da so švedske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 25. maja 2012, njeno oceno pa je Komisija predložila 19. oktobra 2012; pozdravlja razmeroma hiter postopek ocenjevanja; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen, da so švedske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 25. maja 2012, njeno oceno pa je Komisija predložila 19. oktobra 2012; pozdravlja razmeroma hiter postopek ocenjevanja;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so se švedske oblasti odločile, da bodo odpuščenim delavcem nemudoma pomagale, in so začele usklajeni sveženj prilagojenih storitev izvajati že 20. decembra 2011, precej pred odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da so se švedske oblasti odločile, da bodo odpuščenim delavcem nemudoma pomagale, in so začele usklajeni sveženj prilagojenih storitev izvajati že 20. decembra 2011, precej pred odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG;

| 5. | poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 6. | ugotavlja, da gre za novo vlogo za pomoč iz ESPG za odpuščene delavce v avtomobilskem sektorju in da je bilo za ta sektor predloženih največ vlog za pomoč iz ESPG, in sicer kar šestnajst, tako zaradi krize kot zaradi globalizacije; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da gre za novo vlogo za pomoč iz ESPG za odpuščene delavce v avtomobilskem sektorju in da je bilo za ta sektor predloženih največ vlog za pomoč iz ESPG, in sicer kar šestnajst, tako zaradi krize kot zaradi globalizacije;

| 7. | poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja delavcev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja delavcev;

| 8. | obžaluje, da se je zaradi stečaja Saaba brezposelnost v regiji Trollhättan, kjer je bil proizvodni obrat tega podjetja, povečala kar za 20 %; ugotavlja, da so švedske oblasti podporo iz ESPG predvidele samo za 1  350 od 3  239 odpuščenih delavcev; poziva švedske organe, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG za odpuščene delavce; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da se je zaradi stečaja Saaba brezposelnost v regiji Trollhättan, kjer je bil proizvodni obrat tega podjetja, povečala kar za 20 %; ugotavlja, da so švedske oblasti podporo iz ESPG predvidele samo za 1  350 od 3  239 odpuščenih delavcev; poziva švedske organe, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG za odpuščene delavce;

| 9. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

9.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 10. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da švedske oblasti poudarjajo, da ukrepi iz svežnja samo dopolnjujejo redno pomoč za brezposelne; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da švedske oblasti poudarjajo, da ukrepi iz svežnja samo dopolnjujejo redno pomoč za brezposelne;

| 12. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; obžaluje, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; obžaluje, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je ponujeno usposabljanje usklajeno s prihodnjimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah v tej regiji in da bo osredotočeno na področja rasti, kot je sektor obnovljivih virov; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je ponujeno usposabljanje usklajeno s prihodnjimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah v tej regiji in da bo osredotočeno na področja rasti, kot je sektor obnovljivih virov;

| 14. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 15. | ugotavlja, da je lokalna skupnost vzpostavila dobre odnose s socialnimi partnerji pri nudenju pomoči Saabovim delavcem; vseeno obžaluje, da predlog Komisije ne vsebuje več podrobnih informacij o posvetovanju s socialnimi partnerji pri načrtovanju in izvajanju ukrepov, zlasti pa o morebitni finančni udeležbi podjetja Saab; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je lokalna skupnost vzpostavila dobre odnose s socialnimi partnerji pri nudenju pomoči Saabovim delavcem; vseeno obžaluje, da predlog Komisije ne vsebuje več podrobnih informacij o posvetovanju s socialnimi partnerji pri načrtovanju in izvajanju ukrepov, zlasti pa o morebitni finančni udeležbi podjetja Saab;

| 16. | obžaluje, da so se sredstva za plačila v znesku 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG (04 05 01) v proračunu za leto 2012 izkazala kot nezadostna za pokritje vseh potreb; obžaluje, da je Komisija predlagala, da se ta primanjkljaj pokrije s prerazporeditvijo sredstev za plačila iz vrstice evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (04 04 15), namesto da bi zahtevala dodatna sredstva s predlogom spremembe proračuna št. 6/2012, kot je upravičeno storila pri drugih vlogah za uporabo sredstev ESPG; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj predvideti posebna sredstva, da se prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi to lahko ogrozilo uresničevanje različnih ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da so se sredstva za plačila v znesku 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG (04 05 01) v proračunu za leto 2012 izkazala kot nezadostna za pokritje vseh potreb; obžaluje, da je Komisija predlagala, da se ta primanjkljaj pokrije s prerazporeditvijo sredstev za plačila iz vrstice evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (04 04 15), namesto da bi zahtevala dodatna sredstva s predlogom spremembe proračuna št. 6/2012, kot je upravičeno storila pri drugih vlogah za uporabo sredstev ESPG; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj predvideti posebna sredstva, da se prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi to lahko ogrozilo uresničevanje različnih ciljev politik ESPG;

| 17. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj ta ukrep nemudoma spet uvede; |
| --- | --- |

17.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj ta ukrep nemudoma spet uvede;

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/005 SE/Saab, Švedska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/18/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/201

---

P7_TA(2012)0489

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/018 ES/Pais Vasco Productos metalicos, Španija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, Španija) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

(2015/C 434/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0620 – C7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0620 – C7-0364/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0415/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0415/2012),

| A. | ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Španija zaprosila za pomoč za 1  106 presežnih delavcev, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 500, v 423 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 25 NACE Revizija 2 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav) (3), v regiji País Vasco (ES21) na ravni NUTS II v Španiji, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zaprosila za pomoč za 1  106 presežnih delavcev, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 500, v 423 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 25 NACE Revizija 2 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav) (3), v regiji País Vasco (ES21) na ravni NUTS II v Španiji,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 28. decembra 2011, njeno oceno pa je Komisija predložila 19. oktobra 2012; obžaluje dolgo obdobje ocenjevanja, ki je trajalo 10 mesecev; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 28. decembra 2011, njeno oceno pa je Komisija predložila 19. oktobra 2012; obžaluje dolgo obdobje ocenjevanja, ki je trajalo 10 mesecev;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 19. marca 2012, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 19. marca 2012, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 4. | je seznanjen s poročanjem španskih organov, da se je glede na izkušnje s predhodnimi vlogami ESPG samo 500 presežnih delavcev odločilo za sodelovanje pri ukrepih pomoči v okviru ESPG; poziva španske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen s poročanjem španskih organov, da se je glede na izkušnje s predhodnimi vlogami ESPG samo 500 presežnih delavcev odločilo za sodelovanje pri ukrepih pomoči v okviru ESPG; poziva španske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG;

| 5. | poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanj in sposobnosti, ki so jih delavci razvili na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanj in sposobnosti, ki so jih delavci razvili na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 6. | poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki se nanašajo na množična odpuščanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki se nanašajo na množična odpuščanja;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi oblikovani v posvetovanju s socialnimi partnerji in da so regionalne oblasti, poslovni predstavniki in sindikati vzpostavili poseben odbor, ki je bil odgovoren za usklajevanje, upravljanje in izvajanje projekta ESPG; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi oblikovani v posvetovanju s socialnimi partnerji in da so regionalne oblasti, poslovni predstavniki in sindikati vzpostavili poseben odbor, ki je bil odgovoren za usklajevanje, upravljanje in izvajanje projekta ESPG;

| 8. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

8.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 9. | obžaluje, da informacije o ukrepih usposabljanja v predlogu Komisije ne opisujejo, v katerem sektorju bodo delavci najverjetneje našli zaposlitev in ali bo sveženj prilagojen prihodnjim gospodarskim obetom v regiji; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da informacije o ukrepih usposabljanja v predlogu Komisije ne opisujejo, v katerem sektorju bodo delavci najverjetneje našli zaposlitev in ali bo sveženj prilagojen prihodnjim gospodarskim obetom v regiji;

| 10. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 11. | obžaluje, da ukrepi v podporo podjetništvu ne predvidevajo denarne podpore za ustanovitev lastnega podjetja, čeprav so delavcem, ki sodelujejo pri ukrepih usposabljanja, ponujene različne finančne spodbude; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da ukrepi v podporo podjetništvu ne predvidevajo denarne podpore za ustanovitev lastnega podjetja, čeprav so delavcem, ki sodelujejo pri ukrepih usposabljanja, ponujene različne finančne spodbude;

| 12. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da projekt, ki ga podpira ESPG, spremlja obsežen sveženj informacijskih in medijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da projekt, ki ga podpira ESPG, spremlja obsežen sveženj informacijskih in medijskih dejavnosti;

| 14. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik tega sklada; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik tega sklada;

| 16. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

16.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 17. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

17.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, Španija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/16/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/204 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/204

---

P7_TA(2012)0490

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/013 DK/Flextronics, Danska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/013 DK/Flextronics, Danska) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

(2015/C 434/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0623 – C7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0623 – C7-0362/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0417/2012),

| A. | ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Danska zaprosila za pomoč za 303 presežne delavce, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 153, v podjetju Flextronics International Denmark A/S v štirimesečnem referenčnem obdobju od 1. julija 2011 do 31. oktobra 2011, vključno s 87 presežnimi delavci zunaj referenčnega obdobja, so pa zajeti v isti postopek kolektivnega odpuščanja, |
| --- | --- |

D.

ker je Danska zaprosila za pomoč za 303 presežne delavce, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 153, v podjetju Flextronics International Denmark A/S v štirimesečnem referenčnem obdobju od 1. julija 2011 do 31. oktobra 2011, vključno s 87 presežnimi delavci zunaj referenčnega obdobja, so pa zajeti v isti postopek kolektivnega odpuščanja,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(c) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Danska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(c) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Danska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen s tem, da so danske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 21. decembra 2011, da je bila dopolnjena z dodatnimi podatki do 23. avgusta 2012 in da je Komisija njeno oceno predložila šele 19. oktobra 2012; obžaluje, da je ocenjevanje tako dolgotrajno, in sprašuje, zakaj je bilo za oceno te konkretne vloge potrebnih deset mesecev; poziva Komisijo, naj postopek ocenjevanja pospeši; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s tem, da so danske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 21. decembra 2011, da je bila dopolnjena z dodatnimi podatki do 23. avgusta 2012 in da je Komisija njeno oceno predložila šele 19. oktobra 2012; obžaluje, da je ocenjevanje tako dolgotrajno, in sprašuje, zakaj je bilo za oceno te konkretne vloge potrebnih deset mesecev; poziva Komisijo, naj postopek ocenjevanja pospeši;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so se danske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 21. marca 2012, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da so se danske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 21. marca 2012, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 4. | pozdravlja dansko vlogo; obžaluje pa dejstvo, da je kljub številnim uspešnim primerom uporabe sredstev ESPG na Danskem, tako zaradi trgovine kot zaradi krize, Danska ena od držav, ki spodkopavajo prihodnost ESPG po letu 2013 in blokirajo podaljšanje odstopanja zaradi krize; je zaskrbljen tudi zaradi tega, da Danska prosi za sredstva iz ESPG v imenu podjetja Flextronics International Denmark, ki ga je ustanovila družba Flextronics International Ltd. s sedežem v Singapurju in ki seli svoje obrate v Azijo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dansko vlogo; obžaluje pa dejstvo, da je kljub številnim uspešnim primerom uporabe sredstev ESPG na Danskem, tako zaradi trgovine kot zaradi krize, Danska ena od držav, ki spodkopavajo prihodnost ESPG po letu 2013 in blokirajo podaljšanje odstopanja zaradi krize; je zaskrbljen tudi zaradi tega, da Danska prosi za sredstva iz ESPG v imenu podjetja Flextronics International Denmark, ki ga je ustanovila družba Flextronics International Ltd. s sedežem v Singapurju in ki seli svoje obrate v Azijo;

| 5. | poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 6. | poziva k vzajemnosti v trgovini med Unijo in tretjimi državami kot bistvenemu pogoju za to, da bodo lahko podjetja EU dobila dostop do novih neevropskih trgov; |
| --- | --- |

6.

poziva k vzajemnosti v trgovini med Unijo in tretjimi državami kot bistvenemu pogoju za to, da bodo lahko podjetja EU dobila dostop do novih neevropskih trgov;

| 7. | poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja delavcev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja delavcev;

| 8. | ugotavlja, da naj bi se po oceni danskih organov za sodelovanje v ukrepih odločilo samo 153 od 303 odpuščenih delavcev; poziva danske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da naj bi se po oceni danskih organov za sodelovanje v ukrepih odločilo samo 153 od 303 odpuščenih delavcev; poziva danske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG;

| 9. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

9.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 10. | ugotavlja, da je regija Midtjylland, kjer leži občina Skive, že dvakrat prejela pomoč iz ESGP, in sicer na osnovi vlog EGF/2010/017 Midtjylland Machinery in EGF/2012/003 Vestas; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je regija Midtjylland, kjer leži občina Skive, že dvakrat prejela pomoč iz ESGP, in sicer na osnovi vlog EGF/2010/017 Midtjylland Machinery in EGF/2012/003 Vestas;

| 11. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja na vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja na vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 12. | ugotavlja, da so danski organi predlagali drag usklajeni sveženj prilagojenih storitev (12  891 EUR na delavca); vendar pozdravlja dejstvo, da sveženj vsebuje ukrepe, ki so dodatni in inovativni v primerjavi s tistimi, ki jih običajno ponujajo zavodi za zaposlovanje, prav tako je prilagojen skupinam delavcev z različnimi sposobnostmi in izkušnjami, da se lahko soočijo z zahtevnim lokalnim trgom dela; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so danski organi predlagali drag usklajeni sveženj prilagojenih storitev (12  891 EUR na delavca); vendar pozdravlja dejstvo, da sveženj vsebuje ukrepe, ki so dodatni in inovativni v primerjavi s tistimi, ki jih običajno ponujajo zavodi za zaposlovanje, prav tako je prilagojen skupinam delavcev z različnimi sposobnostmi in izkušnjami, da se lahko soočijo z zahtevnim lokalnim trgom dela;

| 13. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da je poklicno usposabljanje usmerjeno v nova področja morebitne rasti in da usklajeni sveženj temelji na poglobljenih raziskavah lokalnega trga dela in značilnostih odpuščenih delavcev; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da je poklicno usposabljanje usmerjeno v nova področja morebitne rasti in da usklajeni sveženj temelji na poglobljenih raziskavah lokalnega trga dela in značilnostih odpuščenih delavcev;

| 15. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev ponuja tudi tečaje za ustanovitev novega podjetja, ki naj bi se jih udeležilo 20 delavcev; ugotavlja, da za ustanavljanje podjetij niso predvidene finančne spodbude; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev ponuja tudi tečaje za ustanovitev novega podjetja, ki naj bi se jih udeležilo 20 delavcev; ugotavlja, da za ustanavljanje podjetij niso predvidene finančne spodbude;

| 17. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik ESPG;

| 18. | ugotavlja pa, da naj bi hranarina za udeležbo v ukrepih znašala 4  439 EUR na delavca, in meni, da je previsoka; opominja, da bi bilo treba sredstva ESPG v prihodnje dodeljevati programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz sklada, namenjeni nadomestilom, pa bi morali dopolnjevati podporo, ki je odpuščenim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja pa, da naj bi hranarina za udeležbo v ukrepih znašala 4  439 EUR na delavca, in meni, da je previsoka; opominja, da bi bilo treba sredstva ESPG v prihodnje dodeljevati programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz sklada, namenjeni nadomestilom, pa bi morali dopolnjevati podporo, ki je odpuščenim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov;

| 19. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

19.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 20. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/013 DK/Flextronics, Danska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/14/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/207 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/207

---

P7_TA(2012)0491

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

(2015/C 434/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0618 – C7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0618 – C7-0359/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0414/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0414/2012),

| A. | ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri ponovni vključitvi delavcev na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri ponovni vključitvi delavcev na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Romunija zaprosila za pomoč v zvezi z 1  904 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 1  416, v podjetju SC Nokia Romania SRL in enem dobavitelju v Romuniji, |
| --- | --- |

D.

ker je Romunija zaprosila za pomoč v zvezi z 1  904 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 1  416, v podjetju SC Nokia Romania SRL in enem dobavitelju v Romuniji,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Romunija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Romunija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so romunske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 22. decembra 2011, da je bila dopolnjena z dodatnimi podatki do 22. avgusta 2012 in da je Komisija njeno oceno predložila šele 19. oktobra 2012; obžaluje, da je ocenjevanje tako dolgotrajno, in sprašuje, zakaj je bilo za oceno te konkretne vloge potrebnih 18 mesecev; poziva Komisijo, naj postopek ocenjevanja pospeši; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so romunske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 22. decembra 2011, da je bila dopolnjena z dodatnimi podatki do 22. avgusta 2012 in da je Komisija njeno oceno predložila šele 19. oktobra 2012; obžaluje, da je ocenjevanje tako dolgotrajno, in sprašuje, zakaj je bilo za oceno te konkretne vloge potrebnih 18 mesecev; poziva Komisijo, naj postopek ocenjevanja pospeši;

| 3. | pozdravlja prvo vlogo Romunije za podporo iz ESPG; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja prvo vlogo Romunije za podporo iz ESPG;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so se romunske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 8. decembra 2011, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da so se romunske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 8. decembra 2011, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 5. | poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobili na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobili na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 6. | obžaluje, da je odpuščanje presežnih delavcev v Cluju v Romuniji in v Salu na Finskem (vloga EGF/2012/006 FI/Nokia, Finska) posledica poslovne odločitve podjetja Nokia o selitvi proizvodnih obratov v Azijo ter da je odpuščanje del načrta podjetja za zmanjšanje števila zaposlenih v družbi Nokia Corporation po vsem svetu za 17  000 do konca leta 2013; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da je odpuščanje presežnih delavcev v Cluju v Romuniji in v Salu na Finskem (vloga EGF/2012/006 FI/Nokia, Finska) posledica poslovne odločitve podjetja Nokia o selitvi proizvodnih obratov v Azijo ter da je odpuščanje del načrta podjetja za zmanjšanje števila zaposlenih v družbi Nokia Corporation po vsem svetu za 17  000 do konca leta 2013;

| 7. | poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja;

| 8. | poziva k vzajemnosti v trgovini med Unijo in tretjimi državami kot bistvenemu pogoju za to, da bodo lahko podjetja v Uniji dobila dostop do novih neevropskih trgov; |
| --- | --- |

8.

poziva k vzajemnosti v trgovini med Unijo in tretjimi državami kot bistvenemu pogoju za to, da bodo lahko podjetja v Uniji dobila dostop do novih neevropskih trgov;

| 9. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

9.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 10. | ugotavlja, da je ESPG že zagotovil pomoč za 1  337 delavcev, ki so bili odpuščeni zaradi selitve podjetja Nokia iz Nemčije v Romunijo leta 2008; ugotavlja, da bo moral ESPG zdaj, tri leta pozneje, znova posredovati, saj je bil proizvodni obrat, ki je bil odprt v Cluju po zaprtju obrata v Nemčiji, leta 2011 prav tako zaprt zaradi selitve proizvodnje v Azijo; sprašuje, ali je podjetje Nokia ob selitvi iz Nemčije v Romunijo prejelo kake finančne spodbude na regionalni ravni, državni ravni ali ravni Unije (zlasti iz kohezijskih skladov); |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je ESPG že zagotovil pomoč za 1  337 delavcev, ki so bili odpuščeni zaradi selitve podjetja Nokia iz Nemčije v Romunijo leta 2008; ugotavlja, da bo moral ESPG zdaj, tri leta pozneje, znova posredovati, saj je bil proizvodni obrat, ki je bil odprt v Cluju po zaprtju obrata v Nemčiji, leta 2011 prav tako zaprt zaradi selitve proizvodnje v Azijo; sprašuje, ali je podjetje Nokia ob selitvi iz Nemčije v Romunijo prejelo kake finančne spodbude na regionalni ravni, državni ravni ali ravni Unije (zlasti iz kohezijskih skladov);

| 11. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 12. | ugotavlja, da Komisija v svojem predlogu navaja, da kaže pričakovati novo vlogo za sredstva ESPG za drugi krog odpuščanja v središču podjetja Nokia v Salu, zato Komisijo poziva, naj pojasni, v kakšni meri to podjetje finančno podpira program za presežne delavce; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da Komisija v svojem predlogu navaja, da kaže pričakovati novo vlogo za sredstva ESPG za drugi krog odpuščanja v središču podjetja Nokia v Salu, zato Komisijo poziva, naj pojasni, v kakšni meri to podjetje finančno podpira program za presežne delavce;

| 13. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 14. | obžaluje, da Komisija v predlog ni vključila statističnih podatkov o stopnji brezposelnosti v regiji; vseeno ugotavlja, da je bilo v letu 2011 skoraj 40 % vsega delovno aktivnega prebivalstva, specializiranega v sektorjih informacijske tehnologije in komunikacije, v regiji Cluj-Napoca zaposlenega v podjetju Nokia; ugotavlja, da so posledice odpuščanja v podjetju Nokia za raven zaposlenosti v tej regiji precejšnje; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da Komisija v predlog ni vključila statističnih podatkov o stopnji brezposelnosti v regiji; vseeno ugotavlja, da je bilo v letu 2011 skoraj 40 % vsega delovno aktivnega prebivalstva, specializiranega v sektorjih informacijske tehnologije in komunikacije, v regiji Cluj-Napoca zaposlenega v podjetju Nokia; ugotavlja, da so posledice odpuščanja v podjetju Nokia za raven zaposlenosti v tej regiji precejšnje;

| 15. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik ESPG;

| 17. | pričakuje, da bo Komisija pojasnila, ali je podjetje Nokia sodelovalo pri oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev in ali je bilo morda vključeno v sofinanciranje; |
| --- | --- |

17.

pričakuje, da bo Komisija pojasnila, ali je podjetje Nokia sodelovalo pri oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev in ali je bilo morda vključeno v sofinanciranje;

| 18. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj nemudoma ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

18.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj nemudoma ponovno uvede ta ukrep;

| 19. | obžaluje, da ni podrobnih podatkov o vrstah ukrepov usposabljanja in pripravništva, ki naj bi bili zagotovljeni v usklajenem svežnju, in o tem, kako se ti ukrepi ujemajo z lokalnimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah ter morebitnimi področji prihodnje rasti v regiji; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da ni podrobnih podatkov o vrstah ukrepov usposabljanja in pripravništva, ki naj bi bili zagotovljeni v usklajenem svežnju, in o tem, kako se ti ukrepi ujemajo z lokalnimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah ter morebitnimi področji prihodnje rasti v regiji;

| 20. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/15/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/210

---

P7_TA(2012)0492

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Avstrija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Avstrija) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

(2015/C 434/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0621 – C7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0621 – C7-0361/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0419/2012),

| A. | ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 1  050 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejemalo 350, v 105 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 88 NACE Revizija 2 („Socialno varstvo brez nastanitve“) (3) na ravni NUTS II v regiji Štajerska (AT22) v Avstriji, |
| --- | --- |

D.

ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 1  050 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejemalo 350, v 105 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 88 NACE Revizija 2 („Socialno varstvo brez nastanitve“) (3) na ravni NUTS II v regiji Štajerska (AT22) v Avstriji,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Avstrija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Avstrija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so avstrijske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 21. decembra 2011 in da je Komisija njeno popolno oceno predložila 19. oktobra 2012; obžaluje dolgo obdobje ocenjevanja, ki je trajalo 10 mesecev; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so avstrijske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 21. decembra 2011 in da je Komisija njeno popolno oceno predložila 19. oktobra 2012; obžaluje dolgo obdobje ocenjevanja, ki je trajalo 10 mesecev;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so se avstrijske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 1. oktobra 2011, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da so se avstrijske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 1. oktobra 2011, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 4. | ugotavlja, da je na avstrijskem Štajerskem že prihajalo do množičnega odpuščanja in da so bili delavci iz te regije deležni podpore iz ESPG na osnovi treh vlog, in sicer EGF/2009/009 AT/Štajerska, EGF/2010/007 AT/Štajerska-Spodnja Avstrija in EGF/2010/008 AT/AT&S; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je na avstrijskem Štajerskem že prihajalo do množičnega odpuščanja in da so bili delavci iz te regije deležni podpore iz ESPG na osnovi treh vlog, in sicer EGF/2009/009 AT/Štajerska, EGF/2010/007 AT/Štajerska-Spodnja Avstrija in EGF/2010/008 AT/AT&S;

| 5. | poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen izboljšanja zaposljivosti vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in sposobnosti, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje v okviru usklajenega svežnja prilagojeno ne le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 6. | ugotavlja, da bo projekt ESPG izveden v okviru delavske ustanove, ki je bila ustanovljena na regionalni ravni, upravlja pa jo razvojno združenje, ki že ima izkušnje s preteklo vlogo za pomoč iz ESPG (EGF/2009/009 AT/Štajerska); opozarja, da so delavske ustanove organizacije, ki so jih ustanovili sektorski socialni partnerji, da bi delavcem ob industrijskih spremembah ponudile usposabljanje in tako izboljšale njihovo zaposljivost; opominja, da se je ta model aktivnih ukrepov za trg dela že izkazal za zelo uspešnega pri ponovnem vključevanju delavcev na omenjeni trg in pri uporabi sredstev ESPG v ta namen; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da bo projekt ESPG izveden v okviru delavske ustanove, ki je bila ustanovljena na regionalni ravni, upravlja pa jo razvojno združenje, ki že ima izkušnje s preteklo vlogo za pomoč iz ESPG (EGF/2009/009 AT/Štajerska); opozarja, da so delavske ustanove organizacije, ki so jih ustanovili sektorski socialni partnerji, da bi delavcem ob industrijskih spremembah ponudile usposabljanje in tako izboljšale njihovo zaposljivost; opominja, da se je ta model aktivnih ukrepov za trg dela že izkazal za zelo uspešnega pri ponovnem vključevanju delavcev na omenjeni trg in pri uporabi sredstev ESPG v ta namen;

| 7. | poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morali upoštevati izkušnje, pridobljene pri pripravi in izvajanju te vloge in drugih vlog, ki zajemajo primere množičnega odpuščanja;

| 8. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisije proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG;; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

8.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisije proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG;; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 9. | pozdravlja predlagani usklajeni sveženj prilagojenih storitev in podroben opis ukrepov, ki ga je Komisija vključila v svoj predlog; pozdravlja tudi dejstvo, da je ponujeno usposabljanje usklajeno z gospodarskimi obeti ter prihodnjimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah v tej regiji; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja predlagani usklajeni sveženj prilagojenih storitev in podroben opis ukrepov, ki ga je Komisija vključila v svoj predlog; pozdravlja tudi dejstvo, da je ponujeno usposabljanje usklajeno z gospodarskimi obeti ter prihodnjimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah v tej regiji;

| 10. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 11. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 12. | opozarja na dnevnice med usposabljanjem in iskanjem zaposlitve, ki lahko znašajo 1  000 EUR mesečno na delavca (obračunano za 11 mesecev, nadomestilo za brezposelnost v tem obdobju ne bo izplačano), vsak delavec pa naj bi mesečno prejemal tudi nadomestilo za usposabljanje v znesku 200 EUR; opominja, da bi bilo treba sredstva ESPG v prihodnje dodeljevati predvsem programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz tega sklada, namenjeni nadomestilom, pa bi morali dopolnjevati podporo, ki je odpuščenim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov; |
| --- | --- |

12.

opozarja na dnevnice med usposabljanjem in iskanjem zaposlitve, ki lahko znašajo 1  000 EUR mesečno na delavca (obračunano za 11 mesecev, nadomestilo za brezposelnost v tem obdobju ne bo izplačano), vsak delavec pa naj bi mesečno prejemal tudi nadomestilo za usposabljanje v znesku 200 EUR; opominja, da bi bilo treba sredstva ESPG v prihodnje dodeljevati predvsem programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz tega sklada, namenjeni nadomestilom, pa bi morali dopolnjevati podporo, ki je odpuščenim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov;

| 13. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno spoštovanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno spoštovanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 14. | meni, da razmerje med dnevnicami in nadomestilom za usposabljanje v znesku 14  400 EUR ter stroški usposabljanja v znesku 7  000 EUR kaže, da gre v bistvu za neupravičeno financiranje nadomestila za brezposelnost; |
| --- | --- |

14.

meni, da razmerje med dnevnicami in nadomestilom za usposabljanje v znesku 14  400 EUR ter stroški usposabljanja v znesku 7  000 EUR kaže, da gre v bistvu za neupravičeno financiranje nadomestila za brezposelnost;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi to lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter je zato treba zanj nameniti posebna sredstva, da se, kolikor je mogoče, prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi to lahko ogrozilo uresničevanje ciljev politik ESPG;

| 16. | ugotavlja, da stroški predlaganih ukrepov znašajo približno 22  000 EUR na delavca, od česar naj bi 14  000 EUR zagotovili iz ESPG, kar je precej velik prispevek na delavca v primerjavi z drugimi vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da stroški predlaganih ukrepov znašajo približno 22  000 EUR na delavca, od česar naj bi 14  000 EUR zagotovili iz ESPG, kar je precej velik prispevek na delavca v primerjavi z drugimi vlogami za sredstva ESPG;

| 17. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj nemudoma ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

17.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj nemudoma ponovno uvede ta ukrep;

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Avstrija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/13/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/213

---

P7_TA(2012)0493

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, Finska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, Finska) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

(2015/C 434/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0619 – C7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0619 – C7-0360/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju pakta za rast in delovna mesta in zaključkov Evropskega sveta z dne 28. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pakta za rast in delovna mesta in zaključkov Evropskega sveta z dne 28. junija 2012,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o proračunu Evropske unije za leto 2013, sprejetega 23. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o proračunu Evropske unije za leto 2013, sprejetega 23. julija 2012,

| — | ob upoštevanju izidov postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov postopka tristranskih pogovorov, določenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0418/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0418/2012),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne socialne, finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne socialne, finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morama biti finančna pomoč Unije za presežne delavce na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, |
| --- | --- |

C.

ker bi morama biti finančna pomoč Unije za presežne delavce na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008,

| D. | ker je Finska zaprosila za pomoč v zvezi s 1  000 presežnimi delavci, od katerih naj bi pomoč prejeli vsi, v podjetju Nokia plc v mestu Salo na Finskem, |
| --- | --- |

D.

ker je Finska zaprosila za pomoč v zvezi s 1  000 presežnimi delavci, od katerih naj bi pomoč prejeli vsi, v podjetju Nokia plc v mestu Salo na Finskem,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Finska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Finska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen s tem, da so finske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 4. julija 2012, Komisija pa je njeno oceno predložila šele 19. oktobra 2012; pozdravlja dejstvo, da je bila vloga predložena takoj po koncu referenčnega obdobja, kar je omogočilo takojšen odziv na odpuščanja; pozdravlja tudi hiter postopek ocenjevanja Komisije; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s tem, da so finske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 4. julija 2012, Komisija pa je njeno oceno predložila šele 19. oktobra 2012; pozdravlja dejstvo, da je bila vloga predložena takoj po koncu referenčnega obdobja, kar je omogočilo takojšen odziv na odpuščanja; pozdravlja tudi hiter postopek ocenjevanja Komisije;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so se finske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 29. februarja 2012, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile takojšnjo pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da so se finske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati 29. februarja 2012, še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile takojšnjo pomoč;

| 4. | obžaluje, da odpuščanje presežnih delavcev v Salu na Finskem in Cluju v Romuniji (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija) izhaja iz poslovne odločitve podjetja Nokia o selitvi proizvodnih obratov v Azijo ter da so odpuščanja del načrta podjetja o zmanjšanju števila zaposlenih v podjetju Nokia Corporation po vsem svetu za 17  000 do konca leta 2013; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da odpuščanje presežnih delavcev v Salu na Finskem in Cluju v Romuniji (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija) izhaja iz poslovne odločitve podjetja Nokia o selitvi proizvodnih obratov v Azijo ter da so odpuščanja del načrta podjetja o zmanjšanju števila zaposlenih v podjetju Nokia Corporation po vsem svetu za 17  000 do konca leta 2013;

| 5. | poudarja pomen prilagojenega usposabljanja ter priznavanja znanja in sposobnosti, pridobljenih na poklicni poti; poudarja, da mora biti usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, prilagojeno in primerno ravni in potrebam odpuščenih delavcev ter da mora upoštevati njihovo socialno in ekonomsko ozadje; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen prilagojenega usposabljanja ter priznavanja znanja in sposobnosti, pridobljenih na poklicni poti; poudarja, da mora biti usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, prilagojeno in primerno ravni in potrebam odpuščenih delavcev ter da mora upoštevati njihovo socialno in ekonomsko ozadje;

| 6. | ugotavlja, da predlog Komisije nakazuje, da se pričakuje še ena vloga ESPG za obravnavo drugega vala odpuščanj v podjetju Nokia v Salu; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da predlog Komisije nakazuje, da se pričakuje še ena vloga ESPG za obravnavo drugega vala odpuščanj v podjetju Nokia v Salu;

| 7. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (za obdobje 2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, lažja uporaba sredstev, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

7.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodeljevanje nepovratnih sredstev, in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG predloži tudi oceno utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (za obdobje 2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, lažja uporaba sredstev, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 8. | poziva k vzajemnosti v trgovini med Unijo in tretjimi državami kot bistvenemu pogoju za to, da bodo lahko podjetja iz Unije dobila dostop do novih neevropskih trgov; |
| --- | --- |

8.

poziva k vzajemnosti v trgovini med Unijo in tretjimi državami kot bistvenemu pogoju za to, da bodo lahko podjetja iz Unije dobila dostop do novih neevropskih trgov;

| 9. | ugotavlja, da je Komisija proračunskemu organu letos posredovala 19 vlog za uporabo sredstev ESPG v imenu Francije, Španije, Danske, Nizozemske, Avstrije, Romunije, Švedske, Italije, Irske, Nemčije in Finske za financiranje aktivnih ukrepov na trgu dela za 15  381 presežnih delavcev v skupnem znesku 7 4 2 66  222 EUR v obliki pomoči iz ESPG; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je Komisija proračunskemu organu letos posredovala 19 vlog za uporabo sredstev ESPG v imenu Francije, Španije, Danske, Nizozemske, Avstrije, Romunije, Švedske, Italije, Irske, Nemčije in Finske za financiranje aktivnih ukrepov na trgu dela za 15  381 presežnih delavcev v skupnem znesku 7 4 2 66  222 EUR v obliki pomoči iz ESPG;

| 10. | je seznanjen s tem, da je bilo območje okoli mesta Salo močno odvisno od podjetja Nokia kot delodajalca in se je razvilo v visoko specializirano regijo na področju informacijske tehnologije in komunikacijske tehnologije; je seznanjen s tem, da bodo odpuščanja v podjetju Nokia resno vplivala na lokalni trg dela, saj se pričakuje, da bi lahko stopnja brezposelnosti zaradi sedanjih odpuščanj v podjetju Nokia narasla na 17 %; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen s tem, da je bilo območje okoli mesta Salo močno odvisno od podjetja Nokia kot delodajalca in se je razvilo v visoko specializirano regijo na področju informacijske tehnologije in komunikacijske tehnologije; je seznanjen s tem, da bodo odpuščanja v podjetju Nokia resno vplivala na lokalni trg dela, saj se pričakuje, da bi lahko stopnja brezposelnosti zaradi sedanjih odpuščanj v podjetju Nokia narasla na 17 %;

| 11. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je bila ustanovljena delovna skupina s širokim zastopstvom delavcev, ki se bo ukvarjala z reorganizacijo podjetja Nokia in bo svetovala v zvezi z različnimi vprašanji, kot so dobro počutje, nadaljevanje študija, nove zaposlitve izven podjetja Nokia ter poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je bila ustanovljena delovna skupina s širokim zastopstvom delavcev, ki se bo ukvarjala z reorganizacijo podjetja Nokia in bo svetovala v zvezi z različnimi vprašanji, kot so dobro počutje, nadaljevanje študija, nove zaposlitve izven podjetja Nokia ter poslovne priložnosti;

| 13. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; obžaluje, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko iz pomoči iz ESPG sofinancira le aktivne ukrepe na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; obžaluje, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 14. | meni, da je strošek usklajenega svežnja prilagojenih storitev (približno 10  000 EUR na delavca) visok; vendar ugotavlja, da sveženj vsebuje inovativne ukrepe, kot je program Protomo – posredovalnica za ustanavljanje novih podjetij, in da so finančna nadomestila iz ESPG omejena; pozdravlja dejstvo, da so ukrepi v predlogu Komisije dobro opisani; |
| --- | --- |

14.

meni, da je strošek usklajenega svežnja prilagojenih storitev (približno 10  000 EUR na delavca) visok; vendar ugotavlja, da sveženj vsebuje inovativne ukrepe, kot je program Protomo – posredovalnica za ustanavljanje novih podjetij, in da so finančna nadomestila iz ESPG omejena; pozdravlja dejstvo, da so ukrepi v predlogu Komisije dobro opisani;

| 15. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o tem, kako sveženj dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 16. | obžaluje, da ni podrobnosti o vrstah ukrepov usposabljanja, ki bodo zagotovljeni v usklajenem svežnju, in o tem, kako se ti ukrepi povezujejo z lokalnimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah ter morebitnimi področji prihodnje rasti v regiji glede na strukturne spremembe, ki v regiji sedaj potekajo; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da ni podrobnosti o vrstah ukrepov usposabljanja, ki bodo zagotovljeni v usklajenem svežnju, in o tem, kako se ti ukrepi povezujejo z lokalnimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah ter morebitnimi področji prihodnje rasti v regiji glede na strukturne spremembe, ki v regiji sedaj potekajo;

| 17. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; vendar je seznanjen s tem, da se je že drugo leto zapored izkazalo, da sredstva za plačila ne zadostujejo za pokritje potreb po financiranju za celotno leto in da je treba dodatna sredstva za plačila priskrbeti s spremembami proračuna, in sicer s prerazporejanjem iz drugih proračunskih vrstic; meni, da ti dejstvi ne pomenita dobrega proračunskega načrtovanja; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot poseben instrument za takojšen in zadosten odziv na množična odpuščanja zaradi posrednih in neposrednih učinkov globalizacije; poudarja, da brez primernih proračunskih sredstev in zato, da se bo mogoče izogniti sistematičnemu prerazporejanju iz drugih proračunskih vrstic, kot se je dogajalo v preteklosti, ni mogoče zagotoviti niti izredne narave ESPG niti njegove celovitosti; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 5 0 0 00  000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; vendar je seznanjen s tem, da se je že drugo leto zapored izkazalo, da sredstva za plačila ne zadostujejo za pokritje potreb po financiranju za celotno leto in da je treba dodatna sredstva za plačila priskrbeti s spremembami proračuna, in sicer s prerazporejanjem iz drugih proračunskih vrstic; meni, da ti dejstvi ne pomenita dobrega proračunskega načrtovanja; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot poseben instrument za takojšen in zadosten odziv na množična odpuščanja zaradi posrednih in neposrednih učinkov globalizacije; poudarja, da brez primernih proračunskih sredstev in zato, da se bo mogoče izogniti sistematičnemu prerazporejanju iz drugih proračunskih vrstic, kot se je dogajalo v preteklosti, ni mogoče zagotoviti niti izredne narave ESPG niti njegove celovitosti;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da je glede na strukturne spremembe v regiji uporabo sredstev ESPG in Evropskega socialnega sklada ter delitev odgovornosti med njima usklajevala posebna projektna skupina, ki je vključevala regionalne oblasti in socialne partnerje, ki so oblikovali strateške smernice in cilje za regijo; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da je glede na strukturne spremembe v regiji uporabo sredstev ESPG in Evropskega socialnega sklada ter delitev odgovornosti med njima usklajevala posebna projektna skupina, ki je vključevala regionalne oblasti in socialne partnerje, ki so oblikovali strateške smernice in cilje za regijo;

| 19. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

19.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 20. | meni, da je izplačilo dnevnic v višini 7  500 EUR na delavca za 360 delavcev pretirano; opominja, da bi bilo treba sredstva ESPG v prihodnje dodeljevati programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz ESPG, namenjeni nadomestilom, pa bi morali dopolnjevati podporo, ki je odpuščenim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov; |
| --- | --- |

20.

meni, da je izplačilo dnevnic v višini 7  500 EUR na delavca za 360 delavcev pretirano; opominja, da bi bilo treba sredstva ESPG v prihodnje dodeljevati programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz ESPG, namenjeni nadomestilom, pa bi morali dopolnjevati podporo, ki je odpuščenim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov;

| 21. | obžaluje, da predlog Komisije ne pojasnjuje, ali je bilo podjetje Nokia vključeno v pripravo svežnja storitev in morebitno sofinanciranje ukrepov; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da predlog Komisije ne pojasnjuje, ali je bilo podjetje Nokia vključeno v pripravo svežnja storitev in morebitno sofinanciranje ukrepov;

| 22. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, Finska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/19/EU.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/216

---

P7_TA(2012)0494

Evropska statistika o varnosti pred kriminalom ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o varnosti pred kriminalom (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0335), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0335),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0155/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0365/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0365/2012),

| 1. | zavrne predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

zavrne predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/217

---

P7_TA(2012)0495

Dodeljevanje slotov na evropskih letališčih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (prenovitev) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2015/C 434/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0827), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0827),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0458/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0458/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 9. maja 2012 Odboru za promet in turizem v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 9. maja 2012 Odboru za promet in turizem v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0379/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0379/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

(3)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0391

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti.

| (2) | Uredba (EGS) št. 95/93 je ogromno prispevala k dosegi notranjega trga v letalstvu in k razvoju odnosov med Evropsko unijo, njenimi državami članicami in tretjimi državami, z zagotavljanjem dostopa do preobremenjenih letališč Unije, temelječ na nepristranskih, preglednih in nediskriminatornih pravilih. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 95/93 je ogromno prispevala k dosegi notranjega trga v letalstvu in k razvoju odnosov med Evropsko unijo, njenimi državami članicami in tretjimi državami, z zagotavljanjem dostopa do preobremenjenih letališč Unije, temelječ na nepristranskih, preglednih in nediskriminatornih pravilih.

| (3) | Veča se neravnovesje med širjenjem sistema zračnega prometa v Evropi in razpoložljivostjo ustreznih letaliških infrastruktur za zadovoljitev teh potreb. Zato se v Uniji število preobremenjenih letališč veča. |
| --- | --- |

(3)

Veča se neravnovesje med širjenjem sistema zračnega prometa v Evropi in razpoložljivostjo ustreznih letaliških infrastruktur za zadovoljitev teh potreb. Zato se v Uniji število preobremenjenih letališč veča.

| (4) | Sistem dodeljevanja slotov, vzpostavljen leta 1993, ne zagotavlja optimalnega dodeljevanja in uporabe slotov in s tem zmogljivosti letališč. Zaradi vedno večje obremenjenosti letališč in omejenega razvoja večje nove letališke infrastrukture je število slotov omejeno. Dostop do takih virov je ključnega pomena za zagotavljanje storitev letalskega prevoza in za ohranjanje učinkovite konkurence. V ta namen se lahko doseže učinkovitejše dodeljevanje in uporaba slotov z uvedbo tržnih mehanizmov
  izmenjave slotov
  , z zagotavljanjem, da se neuporabljeni sloti dajo na voljo zainteresiranim operaterjem takoj, ko je to mogoče, ter na pregleden način, in z okrepitvijo osnovnih načel sistema pri dodeljevanju, upravljanju in uporabi slotov. Obenem bi se lahko, čeprav historični sloti zadovoljujejo potrebo po stabilnosti voznih redov letov letalskih družb, pri prihodnji ocenitvi uporabe te uredbe predvidela postopna uvedba drugih tržnih mehanizmov, kot sta preklic historičnih slotov in njihova prodaja na dražbi.

  Poleg tega je pomembno ohraniti dostop do letaliških vozlišč iz regionalnih letališč, kadar so takšne proge bistvenega pomena za gospodarstvo zadevne regije. Zato mora biti skrb za učinkovito dodeljevanje slotov še naprej v ravnotežju s potrebo, da se varujejo zunanje koristi storitev letalskega prevoza, zlasti vrednost, ki jo ustvarjajo za evropske regije. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(4)

Sistem dodeljevanja slotov, vzpostavljen leta 1993, ne zagotavlja optimalnega dodeljevanja in uporabe slotov in s tem zmogljivosti letališč. Zaradi vedno večje obremenjenosti letališč in omejenega razvoja večje nove letališke infrastrukture je število slotov omejeno. Dostop do takih virov je ključnega pomena za zagotavljanje storitev letalskega prevoza in za ohranjanje učinkovite konkurence. V ta namen se lahko doseže učinkovitejše dodeljevanje in uporaba slotov z uvedbo tržnih mehanizmov
  izmenjave slotov
  , z zagotavljanjem, da se neuporabljeni sloti dajo na voljo zainteresiranim operaterjem takoj, ko je to mogoče, ter na pregleden način, in z okrepitvijo osnovnih načel sistema pri dodeljevanju, upravljanju in uporabi slotov. Obenem bi se lahko, čeprav historični sloti zadovoljujejo potrebo po stabilnosti voznih redov letov letalskih družb, pri prihodnji ocenitvi uporabe te uredbe predvidela postopna uvedba drugih tržnih mehanizmov, kot sta preklic historičnih slotov in njihova prodaja na dražbi.

  Poleg tega je pomembno ohraniti dostop do letaliških vozlišč iz regionalnih letališč, kadar so takšne proge bistvenega pomena za gospodarstvo zadevne regije. Zato mora biti skrb za učinkovito dodeljevanje slotov še naprej v ravnotežju s potrebo, da se varujejo zunanje koristi storitev letalskega prevoza, zlasti vrednost, ki jo ustvarjajo za evropske regije. [Sprememba 1]

| (5) | Zato je treba spremeniti sistem dodeljevanja slotov na letališčih Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba spremeniti sistem dodeljevanja slotov na letališčih Unije.

| (5a) | Ustrezna teorija in sodna praksa se še nista dovolj razvili, da bi lahko oblikovali izčrpno pravno opredelitev pojma „letališki sloti“. Odslej je primerno delovati na domnevi, da lahko uporaba slotov v javnem interesu – torej ne javno dobro v strogem pomenu – služi kot smernica za pravno opredelitev pojma. Zato je primerno oblikovati opredelitev slotov, ki določa, da ti lahko postanejo predmet pravic, in urejala njihovo dodeljevanje. [Sprememba 79] |
| --- | --- |

(5a)

Ustrezna teorija in sodna praksa se še nista dovolj razvili, da bi lahko oblikovali izčrpno pravno opredelitev pojma „letališki sloti“. Odslej je primerno delovati na domnevi, da lahko uporaba slotov v javnem interesu – torej ne javno dobro v strogem pomenu – služi kot smernica za pravno opredelitev pojma. Zato je primerno oblikovati opredelitev slotov, ki določa, da ti lahko postanejo predmet pravic, in urejala njihovo dodeljevanje. [Sprememba 79]

| (6) | Dodeljevanje slotov na preobremenjenih letališčih mora še naprej temeljiti na nevtralnih, preglednih in nediskriminatornih pravilih. [Sprememba 2, ki ne zadeva slovenske različice] |
| --- | --- |

(6)

Dodeljevanje slotov na preobremenjenih letališčih mora še naprej temeljiti na nevtralnih, preglednih in nediskriminatornih pravilih. [Sprememba 2, ki ne zadeva slovenske različice]

| (7) | Sedanji sistem dodeljevanja slotov bi moral biti prilagojen razvoju tržnih mehanizmov, ki se uporabljajo na nekaterih letališčih za prenose ali izmenjave slotov. V svojem sporočilu z dne 30. aprila 2008 o izvjanju Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti se je Komisija obvezala, da bo pripravila ustrezni predlog, če bo potrebna revizija veljavne zakonodaje zaradi razlogov povezanih s konkurenco ali drugih razlogov. |
| --- | --- |

(7)

Sedanji sistem dodeljevanja slotov bi moral biti prilagojen razvoju tržnih mehanizmov, ki se uporabljajo na nekaterih letališčih za prenose ali izmenjave slotov. V svojem sporočilu z dne 30. aprila 2008 o izvjanju Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti se je Komisija obvezala, da bo pripravila ustrezni predlog, če bo potrebna revizija veljavne zakonodaje zaradi razlogov povezanih s konkurenco ali drugih razlogov.

| (8) | Izkušnje so pokazale, da sekundarno trgovanje s sloti, tj. izmenjava slotov na podlagi denarnega ali drugačnega nadomestila, ni urejeno z enotnim in usklajenim zakonodajnim okvirom, ki bi zagotavljal preglednost in varoval konkurenco. Zato je treba sekundarno trgovanje s sloti urediti z zakonodajo Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje so pokazale, da sekundarno trgovanje s sloti, tj. izmenjava slotov na podlagi denarnega ali drugačnega nadomestila, ni urejeno z enotnim in usklajenim zakonodajnim okvirom, ki bi zagotavljal preglednost in varoval konkurenco. Zato je treba sekundarno trgovanje s sloti urediti z zakonodajo Evropske unije.

| (9) | Preglednost informacij je bistveni element pri zagotavljanju objektivnega dodeljevanja slotov. Treba je okrepiti to preglednost in upoštevati tehnološki napredek. |
| --- | --- |

(9)

Preglednost informacij je bistveni element pri zagotavljanju objektivnega dodeljevanja slotov. Treba je okrepiti to preglednost in upoštevati tehnološki napredek.

| (10) | Potrebne bi bile določbe, ki bi omogočale vstop novih ponudnikov na trg Unije. Izkušnje so pokazale, da sedanja opredelitev pojma „novi ponudnik“ ni uspela v celoti spodbujati konkurence in jo je zato treba ustrezno spremeniti. Poleg tega se je treba boriti proti zlorabam z omejevanjem možnosti, da bi si prevoznik lahko pridobil status redno v istem obdobju voznega reda letov novega ponudnika, če ima skupaj z matičnim podjetjem, svojimi hčerinskimi podjetji ali hčerinskimi podjetji svojega matičnega podjetja v lasti več kot 10 % skupnega števila slotov, dodeljenih na zadevni dan na zadevnem letališču. Prav tako se letalski prevoznik ne bi smelo šteti za novega ponudnika, če je prenesel slote, ki jih je prejel kot nov ponudnik, z namenom, da bi ponovno pridobil ta status. |
| --- | --- |

(10)

Potrebne bi bile določbe, ki bi omogočale vstop novih ponudnikov na trg Unije. Izkušnje so pokazale, da sedanja opredelitev pojma „novi ponudnik“ ni uspela v celoti spodbujati konkurence in jo je zato treba ustrezno spremeniti. Poleg tega se je treba boriti proti zlorabam z omejevanjem možnosti, da bi si prevoznik lahko pridobil status redno v istem obdobju voznega reda letov novega ponudnika, če ima skupaj z matičnim podjetjem, svojimi hčerinskimi podjetji ali hčerinskimi podjetji svojega matičnega podjetja v lasti več kot 10 % skupnega števila slotov, dodeljenih na zadevni dan na zadevnem letališču. Prav tako se letalski prevoznik ne bi smelo šteti za novega ponudnika, če je prenesel slote, ki jih je prejel kot nov ponudnik, z namenom, da bi ponovno pridobil ta status.

| (11) | Treba je odpraviti prednost, dano letalskemu prevozniku, ki zahteva zaporedje slotov na letališču za stalni redni prevoz potnikov med tem letališčem in regionalnim letališčem, saj je takšna situacija že upoštevana pri prednosti, dani letalskemu prevozniku, ki zahteva zaporedje slotov za stalni redni prevoz potnikov med dvema letališčema Unije.
  [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(11)

Treba je odpraviti prednost, dano letalskemu prevozniku, ki zahteva zaporedje slotov na letališču za stalni redni prevoz potnikov med tem letališčem in regionalnim letališčem, saj je takšna situacija že upoštevana pri prednosti, dani letalskemu prevozniku, ki zahteva zaporedje slotov za stalni redni prevoz potnikov med dvema letališčema Unije.
  [Sprememba 3]

| (12) | Prav tako se je treba izogibati razmeram, kjer bi pomanjkanje razpoložljivih slotov povzročilo neenakomerno razporeditev ugodnosti liberalizacije in izkrivljanje konkurence. [Sprememba 4, ki ne zadeva slovenske različice] |
| --- | --- |

(12)

Prav tako se je treba izogibati razmeram, kjer bi pomanjkanje razpoložljivih slotov povzročilo neenakomerno razporeditev ugodnosti liberalizacije in izkrivljanje konkurence. [Sprememba 4, ki ne zadeva slovenske različice]

| (12a) | Posebni letalski prevoz prispeva k regionalni koheziji in konkurenčnosti. Če so letalski prevozniki za takšen prevoz redno uporabljali slote na letališču, ki sodi v področje uporabe te uredbe, bi bilo treba dati prednost vlogam za nadaljnjo rabo teh slotov, tudi če ti sloti ne vključujejo vedno istih prog. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(12a)

Posebni letalski prevoz prispeva k regionalni koheziji in konkurenčnosti. Če so letalski prevozniki za takšen prevoz redno uporabljali slote na letališču, ki sodi v področje uporabe te uredbe, bi bilo treba dati prednost vlogam za nadaljnjo rabo teh slotov, tudi če ti sloti ne vključujejo vedno istih prog. [Sprememba 5]

| (13) | Napredek pri izvajanju enotnega evropskega neba pomembno vpliva na proces dodeljevanja slotov. Vpeljava načrtov zmogljivosti, na podlagi katerih morajo letališča, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in uporabniki zračnega prostora upoštevati pravila glede nadzora ter izboljšanja zmogljivosti, ter funkcija upravljanja mreže, ki temelji na vzpostavitvi evropske mreže zračnih poti in centralnega upravljanja zračnega prometa, nalagata posodobitev pravil dodeljevanja slotov. Zato je treba vzpostaviti primeren okvir, ki bo upravljavcu mreže, organu za ocenjevanje zmogljivosti in nacionalnim nadzornim organom omogočal sodelovanje pri postopku določanja zmogljivosti letališča in usklajevalnih parametrov. Treba je oblikovati tudi novo kategorijo letališč, ki se zanimajo za to mrežo, s čimer bi se mreža lahko učinkoviteje odzvala v primeru kriznih razmer.
  [Sprememba 80] |
| --- | --- |

(13)

Napredek pri izvajanju enotnega evropskega neba pomembno vpliva na proces dodeljevanja slotov. Vpeljava načrtov zmogljivosti, na podlagi katerih morajo letališča, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in uporabniki zračnega prostora upoštevati pravila glede nadzora ter izboljšanja zmogljivosti, ter funkcija upravljanja mreže, ki temelji na vzpostavitvi evropske mreže zračnih poti in centralnega upravljanja zračnega prometa, nalagata posodobitev pravil dodeljevanja slotov. Zato je treba vzpostaviti primeren okvir, ki bo upravljavcu mreže, organu za ocenjevanje zmogljivosti in nacionalnim nadzornim organom omogočal sodelovanje pri postopku določanja zmogljivosti letališča in usklajevalnih parametrov. Treba je oblikovati tudi novo kategorijo letališč, ki se zanimajo za to mrežo, s čimer bi se mreža lahko učinkoviteje odzvala v primeru kriznih razmer.
  [Sprememba 80]

| (14) | Načrti

  Za optimizacijo razpoložljive letališke zmogljivosti je treba sprejeti postopke za zagotavljanje boljše usklajenosti načrtov
  letov in sloti bi morali biti bolj usklajeni, s čimer bi se bolje izkoristila letališka zmogljivost ter izboljšala točnost letov

  slotov
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(14)

Načrti

  Za optimizacijo razpoložljive letališke zmogljivosti je treba sprejeti postopke za zagotavljanje boljše usklajenosti načrtov
  letov in sloti bi morali biti bolj usklajeni, s čimer bi se bolje izkoristila letališka zmogljivost ter izboljšala točnost letov

  slotov
  . [Sprememba 7]

| (15) | Država članica, pristojna za letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, naj zagotovi imenovanje usklajevalca voznega reda letov ali koordinatorja, čigar nevtralnost je nedvomna. Zato bi bilo treba vlogo koordinatorjev
  in usklajevalcev voznega reda letov
  okrepiti. Treba bi bilo določiti pravno in organizacijsko neodvisnost, neodvisnost pri odločanju ter finančno neodvisnost koordinatorjev od zainteresiranih strani, države članice in organov, odvisnih od te države. Da bi se preprečile okoličine, kjer je dejavnost koordinatorja
  in usklajevalca voznega reda letov
  ovirana zaradi pomanjkanja finančnih, tehničnih ali človeških virov ali strokovne podpore, bi morala država članica koordinatorju zagotoviti vire za učinkovito izvajanje njegovih nalog. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(15)

Država članica, pristojna za letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, naj zagotovi imenovanje usklajevalca voznega reda letov ali koordinatorja, čigar nevtralnost je nedvomna. Zato bi bilo treba vlogo koordinatorjev
  in usklajevalcev voznega reda letov
  okrepiti. Treba bi bilo določiti pravno in organizacijsko neodvisnost, neodvisnost pri odločanju ter finančno neodvisnost koordinatorjev od zainteresiranih strani, države članice in organov, odvisnih od te države. Da bi se preprečile okoličine, kjer je dejavnost koordinatorja
  in usklajevalca voznega reda letov
  ovirana zaradi pomanjkanja finančnih, tehničnih ali človeških virov ali strokovne podpore, bi morala država članica koordinatorju zagotoviti vire za učinkovito izvajanje njegovih nalog. [Sprememba 8]

| (16) | Za letalske prevoznike bi bilo treba uvesti dodatne obveznosti glede posredovanja informacij koordinatorjem
  in usklajevalcem voznih redov letov
  . Določiti bi bilo treba dodatne sankcije v primeru posredovanja nepopolnih informacij ali posredovanja napačnih ali zavajajočih informacij. Za
  druga
  letališča, ki so del mreže,

  brez posebnega statusa
  bi morali letalski prevozniki obvezno sporočiti svoje namene glede leta ali druge primerne informacije, ki jih zahteva koordinator ali usklajevalec voznega reda letov. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(16)

Za letalske prevoznike bi bilo treba uvesti dodatne obveznosti glede posredovanja informacij koordinatorjem
  in usklajevalcem voznih redov letov
  . Določiti bi bilo treba dodatne sankcije v primeru posredovanja nepopolnih informacij ali posredovanja napačnih ali zavajajočih informacij. Za
  druga
  letališča, ki so del mreže,

  brez posebnega statusa
  bi morali letalski prevozniki obvezno sporočiti svoje namene glede leta ali druge primerne informacije, ki jih zahteva koordinator ali usklajevalec voznega reda letov. [Sprememba 9]

| (17) | Unija bi morala olajševati sodelovanje med koordinatorji in usklajevalci voznega reda letov, da se jim omogoči izmenjavo dobrih praks z namenom, da se, ko bo to primerno, vzpostavi funkcija evropskega

  enega
  koordinatorja
  na evropski ravni, ob upoštevanju napredka, doseženega pri vzpostavitvi enotnega evropskega neba
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(17)

Unija bi morala olajševati sodelovanje med koordinatorji in usklajevalci voznega reda letov, da se jim omogoči izmenjavo dobrih praks z namenom, da se, ko bo to primerno, vzpostavi funkcija evropskega

  enega
  koordinatorja
  na evropski ravni, ob upoštevanju napredka, doseženega pri vzpostavitvi enotnega evropskega neba
  . [Sprememba 10]

| (18) | Letališče se lahko razglasi za koordinirano, če sta zagotovljena upoštevanje načel preglednosti, nevtralnosti in nediskriminacije ter skladnost s pogoji iz te uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Letališče se lahko razglasi za koordinirano, če sta zagotovljena upoštevanje načel preglednosti, nevtralnosti in nediskriminacije ter skladnost s pogoji iz te uredbe.

| (19) | Odločitev o koordinaciji letališča sprejme država članica, pristojna za to letališče, na podlagi objektivnih meril. Glede na napredek pri izvajanju enotnega evropskega neba
  , delujočih blokov zračnega prostora
  in funkcije upravljavca mreže je koristno uskladiti metode ocenjevanja letališke zmogljivosti za zagotovitev boljšega delovanja evropske mreže za upravljanje zračnega prometa. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(19)

Odločitev o koordinaciji letališča sprejme država članica, pristojna za to letališče, na podlagi objektivnih meril. Glede na napredek pri izvajanju enotnega evropskega neba
  , delujočih blokov zračnega prostora
  in funkcije upravljavca mreže je koristno uskladiti metode ocenjevanja letališke zmogljivosti za zagotovitev boljšega delovanja evropske mreže za upravljanje zračnega prometa. [Sprememba 11]

| (20) | Treba je zagotoviti postopek, po katerem se država članica lahko odloči spremeniti razglasitev koordiniranega letališča ali letališča z usklajevanim voznim redom letov z namenom njegove razglasitve za letališče z usklajevanim voznim redom letov oziroma letališče brez razglašenega statusa. |
| --- | --- |

(20)

Treba je zagotoviti postopek, po katerem se država članica lahko odloči spremeniti razglasitev koordiniranega letališča ali letališča z usklajevanim voznim redom letov z namenom njegove razglasitve za letališče z usklajevanim voznim redom letov oziroma letališče brez razglašenega statusa.

| (21) | Trajanje veljavnosti zaporedja slotov bi bilo treba omejiti na obdobje usklajevanja voznih redov letov, za katero se zaporedje dodeli. Prednost pri dodeljevanju zaporedja slotov, tudi historičnih, bi morala izhajati
  izključno
  iz dodelitve ali potrditve s strani koordinatorja.
  Prednost pri dodeljevanju zaporedja historičnih slotov bi moral dodeliti koordinator na podlagi predhodne ustrezne uporabe teh slotov. [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(21)

Trajanje veljavnosti zaporedja slotov bi bilo treba omejiti na obdobje usklajevanja voznih redov letov, za katero se zaporedje dodeli. Prednost pri dodeljevanju zaporedja slotov, tudi historičnih, bi morala izhajati
  izključno
  iz dodelitve ali potrditve s strani koordinatorja.
  Prednost pri dodeljevanju zaporedja historičnih slotov bi moral dodeliti koordinator na podlagi predhodne ustrezne uporabe teh slotov. [Sprememba 81]

| (22) | Treba je ohraniti posebne predpise, glede na omejene okoliščine, za vzdrževanje primernih domačih letov na območja zadevne države članice ali zadevnih držav članic, kadar je uvedena obveznost javne službe. |
| --- | --- |

(22)

Treba je ohraniti posebne predpise, glede na omejene okoliščine, za vzdrževanje primernih domačih letov na območja zadevne države članice ali zadevnih držav članic, kadar je uvedena obveznost javne službe.

| (22a) | Začetek veljavnosti te uredbe ne bi smel posegati v povezave med regionalnimi letališči in večjimi vozlišči. Zato bi bilo koristno sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so odročna, najbolj oddaljena in otoška letališča povezana z večjimi evropskimi vozlišči in prek teh s svetovno mrežo zračnega prometa. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(22a)

Začetek veljavnosti te uredbe ne bi smel posegati v povezave med regionalnimi letališči in večjimi vozlišči. Zato bi bilo koristno sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so odročna, najbolj oddaljena in otoška letališča povezana z večjimi evropskimi vozlišči in prek teh s svetovno mrežo zračnega prometa. [Sprememba 13]

| (23) | Ker se lahko pri koordinacijskih parametrih upoštevajo okoljski vidiki in ker se lahko regionalna povezljivost v celoti zagotovi v okviru obveznosti javne službe, so izkušnje pokazale, da lokalna pravila niso koristna. Poleg tega ni mogoče izključiti, da so ta pravila diskriminatorna pri dodeljevanju slotov. Zato bi bilo treba omejiti možnost uporabe lokalnih pravil. Vse tehnične, operacijske, zmogljivostne in okoljske omejitve, ki jih morajo izvajati koordinatorji ali usklajevalci, bi morale biti opredeljene v koordinacijskih parametrih. Uporaba lokalnih pravil bi tako bila omejena le na nadzor nad uporabo slotov in na možnost skrajšanja zaporedja slotov v primerih, ki jih predvideva ta uredba. Da bi se spodbujala boljša izraba zmogljivosti letališč, bi bilo treba okrepiti dve osnovni načeli glede dodeljevanja slotov, in sicer opredelitev zaporedja slotov in izračun historičnih slotov. Obenem bi bilo treba bolje urediti fleksibilnost, ki so je deležni letalski prevozniki, da se preprečijo neravnovesja na ravni izvajanja te uredbe v državah članicah. Zato bi bilo treba spodbujati boljšo izrabo zmogljivosti letališč.
  Treba bi bilo podpirati povezave med železnico in letališči ter združevanje letalskih in železniških vozovnic. [Sprememba 91] |
| --- | --- |

(23)

Ker se lahko pri koordinacijskih parametrih upoštevajo okoljski vidiki in ker se lahko regionalna povezljivost v celoti zagotovi v okviru obveznosti javne službe, so izkušnje pokazale, da lokalna pravila niso koristna. Poleg tega ni mogoče izključiti, da so ta pravila diskriminatorna pri dodeljevanju slotov. Zato bi bilo treba omejiti možnost uporabe lokalnih pravil. Vse tehnične, operacijske, zmogljivostne in okoljske omejitve, ki jih morajo izvajati koordinatorji ali usklajevalci, bi morale biti opredeljene v koordinacijskih parametrih. Uporaba lokalnih pravil bi tako bila omejena le na nadzor nad uporabo slotov in na možnost skrajšanja zaporedja slotov v primerih, ki jih predvideva ta uredba. Da bi se spodbujala boljša izraba zmogljivosti letališč, bi bilo treba okrepiti dve osnovni načeli glede dodeljevanja slotov, in sicer opredelitev zaporedja slotov in izračun historičnih slotov. Obenem bi bilo treba bolje urediti fleksibilnost, ki so je deležni letalski prevozniki, da se preprečijo neravnovesja na ravni izvajanja te uredbe v državah članicah. Zato bi bilo treba spodbujati boljšo izrabo zmogljivosti letališč.
  Treba bi bilo podpirati povezave med železnico in letališči ter združevanje letalskih in železniških vozovnic. [Sprememba 91]

| (24) | Da se letalskim prevoznikom omogoči prilagoditev na izredne razmere, kot je izjemno zmanjšanje prometa ali gospodarska kriza, ki bi močno prizadela letalske prevoznike in velik del obdobja voznega reda letov, bi bilo treba Komisiji omogočiti sprejemanje nujnih ukrepov za zagotovitev povezanosti ukrepov, ki jih morajo izvesti koordinirana letališča. Ti ukrepi bi letalskim prevoznikom omogočili ohranitev prednosti pri dodeljevanju istega zaporedja slotov za naslednje obdobje usklajevanja voznega reda letov, tudi če se 85-odstotna

  80-odstotna
  stopnja uporabe ne doseže. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(24)

Da se letalskim prevoznikom omogoči prilagoditev na izredne razmere, kot je izjemno zmanjšanje prometa ali gospodarska kriza, ki bi močno prizadela letalske prevoznike in velik del obdobja voznega reda letov, bi bilo treba Komisiji omogočiti sprejemanje nujnih ukrepov za zagotovitev povezanosti ukrepov, ki jih morajo izvesti koordinirana letališča. Ti ukrepi bi letalskim prevoznikom omogočili ohranitev prednosti pri dodeljevanju istega zaporedja slotov za naslednje obdobje usklajevanja voznega reda letov, tudi če se 85-odstotna

  80-odstotna
  stopnja uporabe ne doseže. [Sprememba 14]

| (24a) | Ta uredba bi morala upoštevati zahteve poslovnega letalstva in čarterskih letov po prilagodljivosti, da bi tako omogočila opravljanje posebnih letov, zlasti glede na dejstvo, da zadevni prevozniki ne morejo pridobiti portfelja slotov na podlagi historičnih pravic. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(24a)

Ta uredba bi morala upoštevati zahteve poslovnega letalstva in čarterskih letov po prilagodljivosti, da bi tako omogočila opravljanje posebnih letov, zlasti glede na dejstvo, da zadevni prevozniki ne morejo pridobiti portfelja slotov na podlagi historičnih pravic. [Sprememba 15]

| (25) | Vlogo koordinacijskega odbora je treba podvojiti. Upravljavec mreže, organ za ocenjevanje učinkovitosti in nacionalni nadzorni organ bi morali biti povabljeni na srečanja odbora. Ena od nalog koordinacijskega odbora bi lahko bila tudi priprava predlogov ali priporočil za koordinatorja in/ali državo članico glede vseh vprašanj, ki zadevajo zmogljivost letališča, zlasti v zvezi z izvajanjem enotnega evropskega neba in delovanjem evropske mreže za upravljanje zračnega prometa. Odbor bi tudi moral organu za ovrednotenje učinkovitosti in nacionalnemu nadzornemu organu zagotavljati mnenja glede povezave med koordinacijskimi parametri in ključnimi kazalniki učinkovitosti, predlaganimi navigacijskim službam zračnega prometa.
  [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(25)

Vlogo koordinacijskega odbora je treba podvojiti. Upravljavec mreže, organ za ocenjevanje učinkovitosti in nacionalni nadzorni organ bi morali biti povabljeni na srečanja odbora. Ena od nalog koordinacijskega odbora bi lahko bila tudi priprava predlogov ali priporočil za koordinatorja in/ali državo članico glede vseh vprašanj, ki zadevajo zmogljivost letališča, zlasti v zvezi z izvajanjem enotnega evropskega neba in delovanjem evropske mreže za upravljanje zračnega prometa. Odbor bi tudi moral organu za ovrednotenje učinkovitosti in nacionalnemu nadzornemu organu zagotavljati mnenja glede povezave med koordinacijskimi parametri in ključnimi kazalniki učinkovitosti, predlaganimi navigacijskim službam zračnega prometa.
  [Sprememba 16]

| (26) | Izkušnje so pokazale, da se veliko število slotov vrne v pool prepozno, da bi se lahko ponovno koristno prerazporedili. Zato bi bilo treba organe za upravljanje letališča spodbuditi k uporabi sistema obračunavanja letaliških pristojbin

  finančnih instrumentov in k občutni krepitvi veljavnega sistema sankcij
  , ki bi
  letalske prevoznike
  odvračal od takšnega vedenja. Vendar organi za upravljanje letališča z uporabo takšnega mehanizma

  teh mehanizmov
  letalskih prevoznikov ne bi smeli odvračati od vstopa na trg ali razvoja storitev. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(26)

Izkušnje so pokazale, da se veliko število slotov vrne v pool prepozno, da bi se lahko ponovno koristno prerazporedili. Zato bi bilo treba organe za upravljanje letališča spodbuditi k uporabi sistema obračunavanja letaliških pristojbin

  finančnih instrumentov in k občutni krepitvi veljavnega sistema sankcij
  , ki bi
  letalske prevoznike
  odvračal od takšnega vedenja. Vendar organi za upravljanje letališča z uporabo takšnega mehanizma

  teh mehanizmov
  letalskih prevoznikov ne bi smeli odvračati od vstopa na trg ali razvoja storitev. [Sprememba 17]

| (26a) | Za povečanje zmogljivosti letališč bi morala ta uredba zajemati možnost, da države članice uporabijo dobiček iz sekundarnega trgovanja s časovnimi sloti za optimizacijo zračnega prometa in razvoj nove infrastrukture. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(26a)

Za povečanje zmogljivosti letališč bi morala ta uredba zajemati možnost, da države članice uporabijo dobiček iz sekundarnega trgovanja s časovnimi sloti za optimizacijo zračnega prometa in razvoj nove infrastrukture. [Sprememba 18]

| (27) | Zaželeno je, da tretje države zagotovijo enako obravnavanje letalskih prevoznikov Unije. |
| --- | --- |

(27)

Zaželeno je, da tretje države zagotovijo enako obravnavanje letalskih prevoznikov Unije.

| (28) | Uporaba določb te uredbe ne sme posegati v konkurenčna pravila Pogodbe, zlasti v njene člene 101, 102 in 106. [Sprememba 19, ki ne zadeva slovenske različice] |
| --- | --- |

(28)

Uporaba določb te uredbe ne sme posegati v konkurenčna pravila Pogodbe, zlasti v njene člene 101, 102 in 106. [Sprememba 19, ki ne zadeva slovenske različice]

| (29) | Ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena v Kordobi dne 18. septembra 2006 na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju, bo zamenjala skupno izjavo o letališču, sprejeto v Londonu dne 2. decembra 1987, njeno polno spoštovanje pa se bo štelo kot spoštovanje izjave iz leta 1987. |
| --- | --- |

(29)

Ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena v Kordobi dne 18. septembra 2006 na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju, bo zamenjala skupno izjavo o letališču, sprejeto v Londonu dne 2. decembra 1987, njeno polno spoštovanje pa se bo štelo kot spoštovanje izjave iz leta 1987.

| (30) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je treba dodeliti Komisiji v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer za določitev metode za pripravo študije o zmogljivosti in povpraševanju. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
  [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(30)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je treba dodeliti Komisiji v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer za določitev metode za pripravo študije o zmogljivosti in povpraševanju. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
  [Sprememba 20]

| (31) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (32) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (33) | Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi z uvedbo evropskega koordinatorja, obrazcem za letno poročilo o dejavnostih koordinatorja in usklajevalcem voznega reda letov in z odločitvijo, da mora ena država članica ali več držav članic sprejeti ukrepe s ciljem popraviti diskriminatorno ravnanje tretje države do letalskih prevoznikov Unije, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(33)

Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi z uvedbo evropskega koordinatorja, obrazcem za letno poročilo o dejavnostih koordinatorja in usklajevalcem voznega reda letov in z odločitvijo, da mora ena država članica ali več držav članic sprejeti ukrepe s ciljem popraviti diskriminatorno ravnanje tretje države do letalskih prevoznikov Unije, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. [Sprememba 82]

| (34) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, v skladu s postopkom pregleda, v upravičenih nujnih primerih zaradi potrebe po zagotovitvi nepretrganosti historičnih slotov. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, v skladu s postopkom pregleda, v upravičenih nujnih primerih zaradi potrebe po zagotovitvi nepretrganosti historičnih slotov.

| (35) | To uredbo bi bilo treba po določenem obdobju ponovno pregledati, da se oceni njeno delovanje. |
| --- | --- |

(35)

To uredbo bi bilo treba po določenem obdobju ponovno pregledati, da se oceni njeno delovanje.

| (35a) | Komisija bi morala po opravljenih posvetovanjih, vključno na strokovni ravni, pripraviti študijo o zmogljivosti in povpraševanju, in jo predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu leto po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(35a)

Komisija bi morala po opravljenih posvetovanjih, vključno na strokovni ravni, pripraviti študijo o zmogljivosti in povpraševanju, in jo predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu leto po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 21]

| (36) | Ker cilja ukrepa, in sicer enotnejše uporabe zakonodaje Unije glede usklajevanja slotov, zaradi pomena čezmejne razsežnosti dejavnosti letalskega prometa države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Unije, , lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(36)

Ker cilja ukrepa, in sicer enotnejše uporabe zakonodaje Unije glede usklajevanja slotov, zaradi pomena čezmejne razsežnosti dejavnosti letalskega prometa države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Unije, , lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za letališča Evropske unije.

2.   Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (1) | „slot“ pomeni dovoljenje, ki ga
  koordinator
  da koordinator

  letalskemu prevozniku
  v skladu s to uredbo, za uporabo celotnega obsega letališke infrastrukture, potrebnega za opravljanje zračnega prevoza na koordiniranem letališču na določen datum

  določene datume
  in ob določenem času za namen pristajanja ali vzletanja, kakor ga dodeli koordinator v skladu s to uredbo; [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(1)

„slot“ pomeni dovoljenje, ki ga
  koordinator
  da koordinator

  letalskemu prevozniku
  v skladu s to uredbo, za uporabo celotnega obsega letališke infrastrukture, potrebnega za opravljanje zračnega prevoza na koordiniranem letališču na določen datum

  določene datume
  in ob določenem času za namen pristajanja ali vzletanja, kakor ga dodeli koordinator v skladu s to uredbo; [Sprememba 22]

| (2) | „novi ponudnik“ pomeni letalski prevoznik, ki kot del zaporedja slotov zahteva slot na letališču na katerikoli dan, pri čemer bi ob sprejetju prevoznikove zahteve ta imel manj kot pet slotov na tem letališču na ta dan.







  (b) | letalski prevoznik, ki zahteva zaporedje slotov za stalni redni prevoz potnikov med dvema letališčema Evropske unije, če med tema dvema letališčema na ta dan isti stalni redni prevoz izvajata največ dva druga letalska prevoznika, pri čemer bi ob sprejetju prevoznikove zahteve ta vseeno imel manj kot devet slotov na tem letališču na ta dan za ta stalni prevoz.
  [Sprememba 23]

  Letalski prevoznik, ki ima skupaj z matičnim podjetjem, svojimi hčerinskimi podjetji ali hčerinskimi podjetji svojega matičnega podjetja več kot 10 % skupnega obsega slotov, ki so mu bili dodeljeni na zadevni dan na posameznem letališču, se ne šteje za novega ponudnika na tem letališču.
  Letalski prevoznik, ki je v smislu člena 13 slote, ki jih je pridobil kot novi ponudnik, prenesel na drugega letalskega prevoznika na istem letališču z namenom, da bi ponovno pridobil status novega ponudnika na tem letališču, se ne šteje kot da ima ta status; |
| --- | --- | --- |

(2)

„novi ponudnik“ pomeni letalski prevoznik, ki kot del zaporedja slotov zahteva slot na letališču na katerikoli dan, pri čemer bi ob sprejetju prevoznikove zahteve ta imel manj kot pet slotov na tem letališču na ta dan.

(b)

letalski prevoznik, ki zahteva zaporedje slotov za stalni redni prevoz potnikov med dvema letališčema Evropske unije, če med tema dvema letališčema na ta dan isti stalni redni prevoz izvajata največ dva druga letalska prevoznika, pri čemer bi ob sprejetju prevoznikove zahteve ta vseeno imel manj kot devet slotov na tem letališču na ta dan za ta stalni prevoz.
  [Sprememba 23]

Letalski prevoznik, ki ima skupaj z matičnim podjetjem, svojimi hčerinskimi podjetji ali hčerinskimi podjetji svojega matičnega podjetja več kot 10 % skupnega obsega slotov, ki so mu bili dodeljeni na zadevni dan na posameznem letališču, se ne šteje za novega ponudnika na tem letališču.

Letalski prevoznik, ki je v smislu člena 13 slote, ki jih je pridobil kot novi ponudnik, prenesel na drugega letalskega prevoznika na istem letališču z namenom, da bi ponovno pridobil status novega ponudnika na tem letališču, se ne šteje kot da ima ta status;

| (3) | „obdobje voznega reda letov“ pomeni poletno ali zimsko sezono, kakor ju letalski prevozniki uporabljajo v svojih voznih redih letov v skladu s pravili in smernicami, ki jih je sektor zračnega prevoza določil na svetovni ravni; |
| --- | --- |

(3)

„obdobje voznega reda letov“ pomeni poletno ali zimsko sezono, kakor ju letalski prevozniki uporabljajo v svojih voznih redih letov v skladu s pravili in smernicami, ki jih je sektor zračnega prevoza določil na svetovni ravni;

| (4) | „letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1008/2008 z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (7); |
| --- | --- |

(4)

„letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1008/2008 z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (7);

| (5) | „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz, ki ima veljavno operativno licenco ali enakovredni dokument najpozneje 31. januarja za naslednjo poletno sezono ali 31. avgusta za naslednjo zimsko sezono; za namene členov 5, 9, 10, 11 in 13 opredelitev letalskega prevoznika zajema tudi poslovne letalske prevoznike; za namene členov 7, 17 in 18 opredelitev letalskega prevoznika zajema tudi vse civilne letalske prevoznike; |
| --- | --- |

(5)

„letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz, ki ima veljavno operativno licenco ali enakovredni dokument najpozneje 31. januarja za naslednjo poletno sezono ali 31. avgusta za naslednjo zimsko sezono; za namene členov 5, 9, 10, 11 in 13 opredelitev letalskega prevoznika zajema tudi poslovne letalske prevoznike; za namene členov 7, 17 in 18 opredelitev letalskega prevoznika zajema tudi vse civilne letalske prevoznike;

| (6) | „skupina letalskih prevoznikov“ pomeni dva ali več letalskih prevoznikov, ki skupaj izvajajo skupne operacije, ali franšizne operacije ali operacije z isto oznako
  , ali v primeru posebnih prevoznikov konzorcij,
  za namen opravljanja

  uporabe
  specifičnega zračnega prevoza

  slota
  ; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(6)

„skupina letalskih prevoznikov“ pomeni dva ali več letalskih prevoznikov, ki skupaj izvajajo skupne operacije, ali franšizne operacije ali operacije z isto oznako
  , ali v primeru posebnih prevoznikov konzorcij,
  za namen opravljanja

  uporabe
  specifičnega zračnega prevoza

  slota
  ; [Sprememba 24]

| (7) | „izvajalec navigacijske službe zračnega prometa“ pomeni vsakega izvajalca službe zračnega prometa v smislu točke (5) člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (8); |
| --- | --- |

(7)

„izvajalec navigacijske službe zračnega prometa“ pomeni vsakega izvajalca službe zračnega prometa v smislu točke (5) člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (8);

| (8) | „izvajalec storitve zemeljske oskrbe“ pomeni vsakega izvajalca storitve zemeljske oskrbe v smislu člena [...] Uredbe (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (o storitvah zemeljske oskrbe) (*); ali vsak uporabnik letališča v smislu člena [...] Uredbe (EU) št. [...] (o storitvah zemeljske oskrbe), ki izvaja samooskrbo v smislu člena [...] Uredbe (EU) št. [...] (o storitvah zemeljske oskrbe); |
| --- | --- |

(8)

„izvajalec storitve zemeljske oskrbe“ pomeni vsakega izvajalca storitve zemeljske oskrbe v smislu člena [...] Uredbe (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (o storitvah zemeljske oskrbe) (*); ali vsak uporabnik letališča v smislu člena [...] Uredbe (EU) št. [...] (o storitvah zemeljske oskrbe), ki izvaja samooskrbo v smislu člena [...] Uredbe (EU) št. [...] (o storitvah zemeljske oskrbe);

| (9) | „letališče znotraj mreže“ je letališče, ki se ne sooča s problemom preobremenjenosti, vendar bi lahko morebitno nenadno in močno povečanje prometa ali nenadno in močno zmanjšanje zmogljivosti vplivalo na delovanje Evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (v nadaljevanju: mreža) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)
  ; [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(9)

„letališče znotraj mreže“ je letališče, ki se ne sooča s problemom preobremenjenosti, vendar bi lahko morebitno nenadno in močno povečanje prometa ali nenadno in močno zmanjšanje zmogljivosti vplivalo na delovanje Evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (v nadaljevanju: mreža) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)
  ; [Sprememba 25]

| (10) | „letališče z usklajevanim voznim redom letov“ pomeni letališče, na katerem obstaja možnost prezasedenosti v nekaterih obdobjih dneva, tedna ali leta, kar je mogoče rešiti s prostovoljnim sodelovanjem med letalskimi prevozniki, in na katerem je bil imenovan usklajevalec voznega reda letov, da bi uskladil operacije letalskih prevoznikov, ki na tem letališču opravljajo storitve ali jih nameravajo opravljati; |
| --- | --- |

(10)

„letališče z usklajevanim voznim redom letov“ pomeni letališče, na katerem obstaja možnost prezasedenosti v nekaterih obdobjih dneva, tedna ali leta, kar je mogoče rešiti s prostovoljnim sodelovanjem med letalskimi prevozniki, in na katerem je bil imenovan usklajevalec voznega reda letov, da bi uskladil operacije letalskih prevoznikov, ki na tem letališču opravljajo storitve ali jih nameravajo opravljati;

| (11) | „koordinirano letališče“ pomeni katero koli letališče, za pristanek ali vzlet na katerem mora letalski prevoznik ali katerikoli drug letalski operator imeti slot, ki mu ga dodeli koordinator, razen državniških letov, pristankov v sili in humanitarnih letov; |
| --- | --- |

(11)

„koordinirano letališče“ pomeni katero koli letališče, za pristanek ali vzlet na katerem mora letalski prevoznik ali katerikoli drug letalski operator imeti slot, ki mu ga dodeli koordinator, razen državniških letov, pristankov v sili in humanitarnih letov;

| (12) | „organ za upravljanje letališča“ pomeni organ, ki ima skupaj z drugimi dejavnostmi ali drugače v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi nalogo, da upravlja letališke zmogljivosti ter koordinira in nadzoruje dejavnosti raznih prevoznikov na letališču; |
| --- | --- |

(12)

„organ za upravljanje letališča“ pomeni organ, ki ima skupaj z drugimi dejavnostmi ali drugače v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi nalogo, da upravlja letališke zmogljivosti ter koordinira in nadzoruje dejavnosti raznih prevoznikov na letališču;

| (13) | „zaporedje slotov“ pomeni najmanj 15

  pet
  slotov, za poletno sezono voznega reda letov in 10 slotov za zimsko sezono voznega reda letov, zahtevanih

  ki so bili zahtevani
  ob istem času na isti dan v tednu za zaporedne tedne

  redno v istem obdobju voznega reda letov
  in ki jih na tej podlagi dodeli koordinator ali, če to ni mogoče, ki se dodelijo za približno isti čas
  , če se z lokalnim pravilom določi drugače v skladu s pogoji iz člena 9(8)
  ; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(13)

„zaporedje slotov“ pomeni najmanj 15

  pet
  slotov, za poletno sezono voznega reda letov in 10 slotov za zimsko sezono voznega reda letov, zahtevanih

  ki so bili zahtevani
  ob istem času na isti dan v tednu za zaporedne tedne

  redno v istem obdobju voznega reda letov
  in ki jih na tej podlagi dodeli koordinator ali, če to ni mogoče, ki se dodelijo za približno isti čas
  , če se z lokalnim pravilom določi drugače v skladu s pogoji iz člena 9(8)
  ; [Sprememba 26]

| (14) | „poslovno letalstvo“ pomeni sektor splošnega letalstva, ki zadeva upravljanje ali uporabo zrakoplova s strani podjetij za prevoz potnikov ali blaga kot orodje pri opravljanju njihove dejavnosti, če se z zrakoplovi opravljajo poleti za namene, ki na splošno niso namenjeni javnemu najemu, in jih pilotirajo posamezniki, ki imajo vsaj veljavno licenco poklicnega pilota z ratingom za instrumentalno letenje; |
| --- | --- |

(14)

„poslovno letalstvo“ pomeni sektor splošnega letalstva, ki zadeva upravljanje ali uporabo zrakoplova s strani podjetij za prevoz potnikov ali blaga kot orodje pri opravljanju njihove dejavnosti, če se z zrakoplovi opravljajo poleti za namene, ki na splošno niso namenjeni javnemu najemu, in jih pilotirajo posamezniki, ki imajo vsaj veljavno licenco poklicnega pilota z ratingom za instrumentalno letenje;

| (15) | „koordinacijski parametri“ pomeni operativni izraz za vse razpoložljive zmogljivosti za dodeljevanje slotov na letališču v posameznem obdobju voznega reda letov in operativna pravila glede uporabe zmogljivosti, ki odražajo vse tehnične, operativne in okoljske dejavnike, ki vplivajo na delovanje letališke infrastrukture in njenih različnih podsistemov; |
| --- | --- |

(15)

„koordinacijski parametri“ pomeni operativni izraz za vse razpoložljive zmogljivosti za dodeljevanje slotov na letališču v posameznem obdobju voznega reda letov in operativna pravila glede uporabe zmogljivosti, ki odražajo vse tehnične, operativne in okoljske dejavnike, ki vplivajo na delovanje letališke infrastrukture in njenih različnih podsistemov;

| (16) | „načrt leta“ pomeni podrobne informacije, poslane enotam služb zračnega prometa v zvezi z nameravanim letom ali delom leta zrakoplova; |
| --- | --- |

(16)

„načrt leta“ pomeni podrobne informacije, poslane enotam služb zračnega prometa v zvezi z nameravanim letom ali delom leta zrakoplova;

| (17) | „redni zračni prevoz“ pomeni zaporedje letov z značilnostmi, opredeljenimi v točki (16) člena 2 Uredbe (ES) št. 1008/2008; |
| --- | --- |

(17)

„redni zračni prevoz“ pomeni zaporedje letov z značilnostmi, opredeljenimi v točki (16) člena 2 Uredbe (ES) št. 1008/2008;

| (18) | „načrtovani posebni zračni prevoz“ pomeni zaporedje letov

  let
  , ki ne izpolnjujejo

  izpolnjuje
  vseh pogojev iz člena 2(16) Uredbe (ES) št. 1008/2008, vendar se izvaja s tako rednimi ali pogostimi leti, da so prepoznavni kot sistematično zaporedje letov; [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(18)

„načrtovani posebni zračni prevoz“ pomeni zaporedje letov

  let
  , ki ne izpolnjujejo

  izpolnjuje
  vseh pogojev iz člena 2(16) Uredbe (ES) št. 1008/2008, vendar se izvaja s tako rednimi ali pogostimi leti, da so prepoznavni kot sistematično zaporedje letov; [Sprememba 75]

| (19) | „upravljavec mreže“ pomeni organ
  za upravljanje zračnega prometa
  , ustanovljen v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (10)

  , ki omogoča optimalno uporabo zračnega prostora in uporabnikom zračnega prostora zagotavlja uporabo zaželenih letalskih prog, hkrati pa omogoča največji dostop do zračnega prostora in navigacijskih storitev zračnega prometa
  ; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(19)

„upravljavec mreže“ pomeni organ
  za upravljanje zračnega prometa
  , ustanovljen v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (10)

  , ki omogoča optimalno uporabo zračnega prostora in uporabnikom zračnega prostora zagotavlja uporabo zaželenih letalskih prog, hkrati pa omogoča največji dostop do zračnega prostora in navigacijskih storitev zračnega prometa
  ; [Sprememba 28]

| (20) | „organ za ovrednotenje učinkovitosti“ pomeni organ, ustanovljen v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 549/2004; |
| --- | --- |

(20)

„organ za ovrednotenje učinkovitosti“ pomeni organ, ustanovljen v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 549/2004;

| (21) | „nacionalni nadzorni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih imenujejo ali ustanovijo države članice kot svoj nacionalni organ v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 549/2004; |
| --- | --- |

(21)

„nacionalni nadzorni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih imenujejo ali ustanovijo države članice kot svoj nacionalni organ v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 549/2004;

DOLOČITEV LETALIŠČ

Člen 3

Pogoji koordiniranja ali usklajevanja voznih redov letov letališča

1.   Države članice niso zavezane, da morajo razglasiti katero koli letališče kot letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, razen v skladu z določbami tega člena.

Države članice ne morejo razglasiti letališča za koordinirano, razen v skladu z določbami odstavka 3.

2.   Države članice lahko kljub temu predvidijo razglasitev letališča za letališče z usklajevanim voznim redom letov, če upoštevajo načela preglednosti, nevtralnosti in nediskriminacije.

3.   Odgovorna država članica zagotovi, da organ za upravljanje letališča ali drug pristojni organ na letališču brez razglašenega statusa, na letališču znotraj evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (v nadaljevanju: mreža) ali na letališču z usklajevanim voznim redom letov izvede temeljito analizo zmogljivosti in povpraševanja, kadar ta država članica meni, da je to potrebno, ali v šestih mesecih:

| (i) | po pisnem zahtevku s strani letalskih prevoznikov, ki predstavljajo več kot polovico operacij na letališču, ali s strani organa za upravljanje letališča, kadar ti menijo, da je zmogljivost nezadostna za trenutne ali načrtovane operacije v določenih obdobjih; ali |
| --- | --- |

(i)

po pisnem zahtevku s strani letalskih prevoznikov, ki predstavljajo več kot polovico operacij na letališču, ali s strani organa za upravljanje letališča, kadar ti menijo, da je zmogljivost nezadostna za trenutne ali načrtovane operacije v določenih obdobjih; ali

| (ii) | na zahtevo Komisije, zlasti če novi ponudniki naletijo na hude težave pri zagotavljanju pristajalnih in vzletnih možnosti na zadevnem letališču ali če upravljavec mreže oceni, da je to potrebno za zagotovitev skladnosti operativnega načrta letališča z operativnim načrtom mreže v skladu s členom 6(7) Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) (11). |
| --- | --- |

(ii)

na zahtevo Komisije, zlasti če novi ponudniki naletijo na hude težave pri zagotavljanju pristajalnih in vzletnih možnosti na zadevnem letališču ali če upravljavec mreže oceni, da je to potrebno za zagotovitev skladnosti operativnega načrta letališča z operativnim načrtom mreže v skladu s členom 6(7) Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) (11).

S to analizo
  na podlagi splošno dogovorjenih in priznanih metod
  se ugotovi morebitno pomanjkanje zmogljivosti ob upoštevanju okoljskih omejitev na zadevnem letališču. Analiza mora zajemati možnosti odprave takega pomanjkanja s pomočjo nove ali prilagojene infrastrukture, operativnih sprememb ali morebitnih drugih sprememb ter časovni okvir, predviden za rešitev teh problemov.

Analiza temelji na metodah, ki jih je določila Komisija z delegiranim aktom v skladu s členom 15 te uredbe. Metode upoštevajo potrebe operativnega načrta mreže, kot so zahtevane v Prilogi V Uredbe (EU) št. 677/2011.

To analizo je prilagoditi zadnjemu stanju, če se uveljavlja odstavek 6, če na letališču pride do sprememb, ki pomembno vplivajo na njegovo zmogljivost in izkoristek zmogljivosti, ali na zahtevo koordinacijskega odbora, države članice ali Komisije. Analiza in uporabljena metoda se data na razpolago strankam, ki so analizo zahtevale, in drugim zainteresiranim strankam na njihovo zahtevo. Hkrati se analiza posreduje Komisiji.

4.   Na podlagi analize se države članice posvetujejo o stanju zmogljivosti na letališču z organom za upravljanje letališča, letalskimi prevozniki, ki redno uporabljajo letališče, njihovimi predstavniškimi organizacijami, predstavniki splošnega letalstva, ki redno uporabljajo letališče, in službami za kontrolo zračnega prometa.

5.   Komisija lahko zaprosi upravljavca mreže, da pripravi mnenje o tem, kako je zmogljivost določena glede na potrebe za delovanje mreže. Komisija lahko pripravi priporočila. Država članica mora obrazložiti vsako odločitev, ki ne upošteva teh priporočil. Odločitev se sporoči Komisiji.

6.   Če se problemi pojavijo v najmanj enem obdobju voznega reda letov, država članica zagotovi, da se letališče razglasi za koordinirano za zadevna obdobja samo, če:

| (a) | je pomanjkanje tako hude narave, da se na letališču ne da izogniti precejšnjim zamudam; in |
| --- | --- |

(a)

je pomanjkanje tako hude narave, da se na letališču ne da izogniti precejšnjim zamudam; in

| (b) | teh problemov v kratkoročnem obdobju ni mogoče rešiti. |
| --- | --- |

(b)

teh problemov v kratkoročnem obdobju ni mogoče rešiti.

7.   Z odstopanjem od točke b) odstavka 6 lahko države članice v izrednih okoliščinah prizadeta letališča razglasijo za koordinirana za ustrezno obdobje, ki je lahko krajše od obdobja voznega reda letov.

Z odstopanjem od odstavkov 3, 4, 5 in 6 lahko države članice v izrednih okoliščinah prizadeta letališča za ustrezno obdobje razglasijo za koordinirana.

8.   Če posodobljena analiza zmogljivosti in povpraševanja na koordiniranem letališču ali na letališču z usklajevanim voznim redom letov pokaže, da ima zadevno letališče zadostno zmogljivost za trenutne ali načrtovane operacije, lahko država članica po posvetovanju z organi iz odstavka 4 spremeni status letališča ustrezno v letališče z usklajevanim voznim redom letov ali letališče brez statusa.

9.   Na zahtevo Komisije, ki lahko deluje na lastno pobudo ali na pobudo upravljavca mreže, in po posvetovanju z organi iz odstavka 4, država članica zagotovi, da se letališče brez razglašenega statusa razglasi za letališče, ki je del mreže. Odločitev se sporoči Komisiji. Če Komisija meni, da letališče ni več zanimivo za mrežo, država članica po posvetovanju z organi iz odstavka 4 spremeni status letališča v letališče brez razglašenega statusa.

10.   Če se odločitev sprejme v skladu z odstavkom 6
  ali 8
  , 8 ali 9, jo država članica sporoči organom iz odstavka 4 najpozneje do 1. aprila za zimsko sezono voznega reda letov in najpozneje do 1. septembra za poletno sezono voznega reda letov. [Sprememba 29]

Člen 4

Koordinacijski parametri

1.   Na koordiniranem letališču ali letališču z usklajevanim voznim redom letov odgovorna država članica zagotovi določitev koordinacijskih parametrov dvakrat letno ob upoštevanju vseh ustreznih tehničnih, operativnih, zmogljivostnih in okoljskih omejitev ter njihovih morebitnih sprememb. Te omejitve je treba sporočiti Komisiji. Komisija, po potrebi s pomočjo upravljavca mreže, preuči omejitve in izda priporočila, ki jih mora upoštevati država članica pred določitvijo koordinacijskih parametrov. [Sprememba 30]

Ta operacija mora temeljiti na objektivni analizi možnosti sprejema zračnega prometa ob upoštevanju različnih vrst prometa na letališču, prezasedenosti zračnega prostora, do katere lahko verjetno pride v koordinacijskem obdobju, in položaja v zvezi z zmogljivostjo.

2.   O določitvi parametrov in uporabljeni metodologiji ter o njihovih morebitnih spremembah se razpravlja podrobno v okviru koordinacijskega odbora s ciljem povečati zmogljivost in število slotov, ki so na razpolago za dodelitev, pred sprejetjem končne odločitve o koordinacijskih parametrih. Vsi zadevni dokumenti se dajo na razpolago zainteresiranim stranem na njihovo zahtevo.

3.   Določitev koordinacijskih parametrov ne sme vplivati na nevtralno in nediskriminatorno naravo dodeljevanja slotov.
  [Sprememba 31]

4.   Parametri se sporočijo letališkemu koordinatorju primerno dolgo pred začetno vlogo slotov za namen konferenc o načrtovanju voznih redov letov.

5.   Za namen operacije iz odstavka 1, če država članica tega ne stori, koordinator določi ustrezne koordinacijske časovne intervale po posvetovanju s koordinacijskim odborom in v skladu z ugotovljenimi zmogljivostmi.

ORGANIZACIJA USKLAJEVALNIH DEJAVNOSTI, USKLAJEVANJA VOZNEGA REDA LETOV IN ZBIRANJA PODATKOV

Člen 5

Usklajevalec voznega reda letov in koordinator

1.   Države članice, odgovorne za letališče z usklajevanim voznim redom letov znotraj mreže ali koordinirano letališče, zagotovijo, da se kot usklajevalec voznega reda letov ali letališki koordinator imenuje usposobljena fizična ali pravna oseba po posvetovanju z letalskimi prevozniki, ki redno uporabljajo letališče, njihovimi predstavniškimi organizacijami in organom za upravljanje letališča ter koordinacijskim odborom, če tak odbor obstaja. Isti usklajevalec voznega reda letov ali letališki koordinator se lahko imenuje za več kot eno letališče. [Sprememba 32]

2.   Države članice spodbujajo tesno sodelovanje med koordinatorji in usklajevalci voznega reda letov z namenom razvoja skupnih projektov na evropski ravni.
  Da bi se dodatno izboljšal sistem dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije in
  glede na razvoj teh

  skupnih
  projektov, napredek pri izvajanju uredbe o enotnem evropskem nebu in rezultate ocenjevalnega poročila iz člena 21, je Komisija sprejela izvedbene ukrepe

  sprejme delegirane akte
  v zvezi z ustanovitvijo funkcije evropskega koordinatorja. Ti izvedbeni ukrepi

  Delegirani akti
  se sprejmejo v skladu s 
  postopki iz člena 15. Načela, ki urejajo neodvisnost koordinatorja, vključno v finančnem smislu in glede njegove osnovne funkcije ter organizacije in odločanja, iz odstaka 3 tega člena veljajo mutatis mutandis za evropskega koordinatorja. Komisija imenuje evropskega koordinatorja v skladu s
  postopkom pregleda iz člena 16(2). Načela, ki urejajo neodvisnost koordinatorja iz odstavka 3 tega člena, veljajo

  mutatis mutandis

  za evropskega koordinatorja. [Sprememba 86]

3.   Država članica, odgovorna za letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, zagotovi:

| (a) | da na letališču z usklajevanim voznim redom letov usklajevalec voznega reda letov deluje v skladu s to uredbo neodvisno, nevtralno, nediskriminatorno in pregledno; |
| --- | --- |

(a)

da na letališču z usklajevanim voznim redom letov usklajevalec voznega reda letov deluje v skladu s to uredbo neodvisno, nevtralno, nediskriminatorno in pregledno;

| (b) | da je v primeru koordiniranega letališča koordinator pravno, organizacijsko ali pri odločanju neodvisen od katere koli zainteresirane stranke, države članice ali organov, odvisnih od te države; to pomeni, da:






  (i) | se osnovne funkcije koordinatorja, ki vključujejo pravično in nediskriminatorno dodeljevanje slotov, pravno dodelijo fizični ali pravni osebi, ki sama ni izvajalec storitev na letališču, letalska družba, ki izvaja letalske storitve z letališča, ali organ za upravljanje zadevnega letališča;
  kot dokaz, da nima skupnih interesov z navedenimi subjekti, mora koordinator ali usklajevalec predložiti izjavo o finančnih interesih; [Sprememba 33] |
| --- | --- | --- |

(b)

da je v primeru koordiniranega letališča koordinator pravno, organizacijsko ali pri odločanju neodvisen od katere koli zainteresirane stranke, države članice ali organov, odvisnih od te države; to pomeni, da:

(i)

se osnovne funkcije koordinatorja, ki vključujejo pravično in nediskriminatorno dodeljevanje slotov, pravno dodelijo fizični ali pravni osebi, ki sama ni izvajalec storitev na letališču, letalska družba, ki izvaja letalske storitve z letališča, ali organ za upravljanje zadevnega letališča;
  kot dokaz, da nima skupnih interesov z navedenimi subjekti, mora koordinator ali usklajevalec predložiti izjavo o finančnih interesih; [Sprememba 33]

| (ii) | organizacijsko in pri odločanju koordinator deluje neodvisno od države članice, organa za upravljanje letališča, izvajalcev storitev in letalskih družb, ki izvajajo letalske storitve z zadevnega letališča; ne prejema njihovih navodil in ni obvezan, da jim poroča, razen državi članici; koordinator ni del struktur, ki so neposredno ali posredno odgovorne za njihovo vsakodnevno upravljanje ter ima pravico za sprejemanje odločitev glede sredstev, potrebnih za izvajanje svoje funkcije. Države članice zagotovijo, da se upoštevajo poslovni interesi koordinatorja za zagotovitev njegovega neodvisnega delovanja; |
| --- | --- |

(ii)

organizacijsko in pri odločanju koordinator deluje neodvisno od države članice, organa za upravljanje letališča, izvajalcev storitev in letalskih družb, ki izvajajo letalske storitve z zadevnega letališča; ne prejema njihovih navodil in ni obvezan, da jim poroča, razen državi članici; koordinator ni del struktur, ki so neposredno ali posredno odgovorne za njihovo vsakodnevno upravljanje ter ima pravico za sprejemanje odločitev glede sredstev, potrebnih za izvajanje svoje funkcije. Države članice zagotovijo, da se upoštevajo poslovni interesi koordinatorja za zagotovitev njegovega neodvisnega delovanja;

| (iia) | je sestava odbora ali nadzornega organa koordinatorja neodvisna tudi od neposrednih interesov organa za upravljanje letališča, uporabnikov storitev letalskih družb zadevnega letališča in vseh drugih subjektov, ki zastopajo uporabnike ali ponudnike storitev. To pa ne izključuje možnosti, da so lahko predstavniki takih subjektov člani odbora ali nadzornega organa, če so glasovalne pravice uravnotežene; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(iia)

je sestava odbora ali nadzornega organa koordinatorja neodvisna tudi od neposrednih interesov organa za upravljanje letališča, uporabnikov storitev letalskih družb zadevnega letališča in vseh drugih subjektov, ki zastopajo uporabnike ali ponudnike storitev. To pa ne izključuje možnosti, da so lahko predstavniki takih subjektov člani odbora ali nadzornega organa, če so glasovalne pravice uravnotežene; [Sprememba 34]

| (iib) | mora zato biti koordinator ali usklajevalec voznega reda letov fizična ali pravna oseba, ki dve leti pred imenovanjem in dve leti po koncu opravljanja funkcije koordinatorja ali usklajevalca voznega reda leto ni zaposlena pri organu za upravljanje letališča, izvajalcu storitev ali letalskih družbah, ki izvajajo letalske storitve z zadevnega letališča, in ni z njimi v enakem časovnem obdobju trajno sodelovala; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(iib)

mora zato biti koordinator ali usklajevalec voznega reda letov fizična ali pravna oseba, ki dve leti pred imenovanjem in dve leti po koncu opravljanja funkcije koordinatorja ali usklajevalca voznega reda leto ni zaposlena pri organu za upravljanje letališča, izvajalcu storitev ali letalskih družbah, ki izvajajo letalske storitve z zadevnega letališča, in ni z njimi v enakem časovnem obdobju trajno sodelovala; [Sprememba 35]

| (c) | da je sistem financiranja koordinatorjevih dejavnosti
  koordinatorja ali usklajevalca voznega reda letov
  tak, da zagotavlja njegov neodvisni status. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(c)

da je sistem financiranja koordinatorjevih dejavnosti
  koordinatorja ali usklajevalca voznega reda letov
  tak, da zagotavlja njegov neodvisni status. [Sprememba 36]

| (d) | da koordinator deluje v skladu s to uredbo nevtralno, nediskriminatorno in pregledno. |
| --- | --- |

(d)

da koordinator deluje v skladu s to uredbo nevtralno, nediskriminatorno in pregledno.

Financiranje iz točke (c) zagotovijo
  vsi
  letalski prevozniki, ki izvajajo svoje storitve na koordiniranih letališčih
  in letališčih z usklajevanim voznim redom letov
  , in
  ta
  letališča, da se zagotovi pravična porazdelitev finančnega bremena med vse zainteresirane stranke in prepreči, da bi bilo financiranje odvisno predvsem od ene same zainteresirane stranke. Države članice
  oblikujejo posvetovalni postopek med zainteresiranimi stranmi z možnostjo pritožb, da se
  zagotovijo
  pregledne in nediskriminacijske tarife
  ,
  skladne z opravljenimi storitvami koordinatorja ali usklajevalca voznega reda letov. Pobiranje prispevkov letalskih prevoznikov je obveznost zadevnih letališč, ki jih nato nakažejo koordinatorju ali usklajevalcu voznega reda letov. Države članice zagotovijo
  , da ima

  imata
  koordinator
  in usklajevalec voznega reda letov za opravljanje svojih nalog
  vedno na voljo potrebne

  ustrezne
  finančne, človeške, tehnične in materialne vire ter strokovno podporo. [Sprememba 37]

4.   Usklajevalec voznega reda letov in koordinator v skladu s pravnim redom Unije sodelujeta na konferencah na mednarodni ravni letalskih prevoznikov o načrtovanju voznih redov letov.

5.   Usklajevalec voznega reda letov svetuje letalskim prevoznikom in priporoča alternativne čase prihoda in/ali odhoda, kadar je verjetno, da bo prišlo do prezasedenosti.

6.   Koordinator je edina oseba, odgovorna za dodeljevanje slotov. Slote dodeli v skladu z določbami te uredbe in predvidi, da se ob izrednem dogodku sloti lahko dodelijo tudi izven uradnih ur.

7.   Usklajevalec voznega reda letov spremlja skladnost operacij letalskih prevoznikov z voznim redom letov, ki jim je priporočen.

Koordinator spremlja skladnost operacij letalskih prevoznikov s sloti, ki so jim dodeljeni. To preverjanje skladnosti se opravlja v sodelovanju z organom za upravljanje letališča, in s službami za kontrolo zračnega prometa
  in z upravljavcem mreže
  , pri čemer se upoštevajo čas in drugi ustrezni parametri v zvezi z zadevnim letališčem. [Sprememba 38]

Vsi usklajevalci voznega reda letov in koordinatorji sodelujejo pri odkrivanju neskladnosti voznih redov letov ter spodbujajo letalske prevoznike k njihovi odpravi.

Člen 6

Preglednost dejavnosti koordiniranja in usklajevanja voznih redov letov

1.   
  Enkrat
  na koncu vsakega obdobja usklajevanja voznih redov letov

  leto
  koordinator ali usklajevalec voznega reda letov zadevnim državam članicam
  , Komisiji
  in Komisiji

  na njihovo zahtevo vsem stranem, ki sodelujejo pri njihovem financiranju,
  predloži poročilo o dejavnostih, ki opisuje splošno stanje dodeljevanja slotov in/ali usklajevanja voznih redov letov, zlasti s preučitvijo uporabe člena 9(5) in členov 13 in 18 ter morebitnih pritožb glede uporabe členov 9 in 10, predloženih koordinacijskemu odboru, in ukrepov, sprejetih za njihovo rešitev. Poročilo vsebuje tudi
  zbrane in posamezne podatke o finančnem nadomestilu iz prodaje slotov iz člena 13 ter
  rezultate raziskave o kakovosti storitev koordinatorja
  in usklajevalca voznega reda letov
  , izvedene med zainteresiranimi stranmi.

Koordinator in usklajevalec voznega reda letov poleg tega Komisiji, državam članicam in vsem stranem, ki sodelujejo pri njihovem financiranju, predloži ločeno letno finančno poročilo, ki podrobno prikazuje prihodke in odhodke, povezane z njegovimi dejavnostmi.

2.   Komisija lahko sprejme vzorec poročila o dejavnostih iz odstavka 1. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

3.   Koordinator
  za vsako letališče, za katero je odgovoren,
  posodablja bazo elektronskih podatkov s prostim dostopom
  za vse zainteresirane strani, tudi Evropski parlament, na zahtevo
  , ki vsebuje naslednje informacije o:

| (a) | historičnih slotih vseh letalskih prevoznikov letališča, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju; |
| --- | --- |

(a)

historičnih slotih vseh letalskih prevoznikov letališča, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju;

| (b) | zahtevanih slotih vseh letalskih prevoznikov, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanih slotih vseh letalskih prevoznikov, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju;

| (c) | vseh dodeljenih slotih in nerešenih zahtevkih za slote vseh letalskih prevoznikov, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju; |
| --- | --- |

(c)

vseh dodeljenih slotih in nerešenih zahtevkih za slote vseh letalskih prevoznikov, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju;

| (d) | preostalih razpoložljivih slotih glede na vsak tip omejitve, upoštevan pri koordinacijskih parametrih. Baza podatkov mora omogočati letalskim prevoznikom
  in letališčem
  , da preverijo
  njihovo
  razpoložljivost slotov, ki ustrezajo njihovi zahtevi; |
| --- | --- |

(d)

preostalih razpoložljivih slotih glede na vsak tip omejitve, upoštevan pri koordinacijskih parametrih. Baza podatkov mora omogočati letalskim prevoznikom
  in letališčem
  , da preverijo
  njihovo
  razpoložljivost slotov, ki ustrezajo njihovi zahtevi;

| (e) | slotih, ki so bili preneseni ali izmenjani, za katere sta navedeni identiteta zadevnih letalskih prevoznikov ter informacija, ali sta bila prenos oz. izmenjava opravljena na podlagi denarnega ali drugačnega nadomestila. Zbrani podatki o finančnem nadomestilu se objavijo vsako leto. |
| --- | --- |

(e)

slotih, ki so bili preneseni ali izmenjani, za katere sta navedeni identiteta zadevnih letalskih prevoznikov ter informacija, ali sta bila prenos oz. izmenjava opravljena na podlagi denarnega ali drugačnega nadomestila. Zbrani podatki o finančnem nadomestilu se objavijo vsako leto.

| (f) | popolnih podatkih o koordinacijskih parametrih. |
| --- | --- |

(f)

popolnih podatkih o koordinacijskih parametrih.

Te informacije se stalno posodabljajo. Na koncu vsake sezone Koordinator objavi poročilo o dejavnostih iz odstavka 1
  enkrat na leto
  .

4.   Koordinator zagotovi hranjenje podatkov in dostop do njih za obdobje najmanj petih zaporednih enakovrednih obdobij voznega reda letov.

5.   Če so na razpolago ustrezni in splošno sprejeti standardi glede oblike informacij o voznem redu letov, jih usklajevalec voznega reda letov, koordinator in letalski prevozniki uporabijo, pod pogojem, da so skladni s pravnim redom Unije. [Sprememba 39]

Člen 7

Informacije za usklajevalce voznega reda letov in koordinatorje

1.   Letalski prevozniki, ki opravljajo prevoz ali nameravajo opravljati prevoz na letališču, ki je del mreže, letališču z usklajevanim voznim redom letov ali koordiniranemu letališču, usklajevalcu voznega reda letov ali koordinatorju predložijo vse ustrezne informacije, ki jih ta zahteva. Če se te informacije spremenijo, letalski prevozniki o tem nemudoma

  takoj, ko je primerno in mogoče,
  obvestijo usklajevalca voznega reda letov in koordinatorja. Vse ustrezne informacije se posredujejo v obliki in v roku, ki ju določi usklajevalec voznega reda letov oz. koordinator. Letalski prevoznik koordinatorja ob zahtevi za dodelitev zlasti obvesti, ali bi mu koristil status novega ponudnika v skladu s točko (2) člena 2 v zvezi z zahtevanimi sloti
  in ali je povezan z drugimi prevozniki, ki delujejo na istem letališču, da bi zagotovili, da ne more neupravičeno pridobiti tega statusa
  . [Sprememba 40]

Za vsa druga letališča brez posebnega razglašenega statusa letalski prevozniki, ki izvajajo ali nameravajo izvajati prevoze na letališču, organ za upravljanje letališča, izvajalci storitev zemeljske oskrbe in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa na zahtevo koordinatorja
  ali usklajevalca voznega reda letov v razumnem roku
  posreduje vse morebitne informacije, ki jih imajo

  ima
  o načrtovanih storitvah letalskih prevoznikov. [Sprememba 41]

Usklajevalec voznega reda letov ali koordinator upravljavcu mreže na njegovo zahtevo posredujeta vse informacije iz tega odstavka.

2.   Če letalski prevoznik ne posreduje informacij iz odstavka 1, razen če lahko zadovoljivo dokaže, da obstajajo olajševalne okoliščine, ali če posreduje lažne ali zavajajoče informacije, koordinator ne upošteva zahteve ali zahtev po slotih s strani tega letalskega prevoznika, na katerega se nanašajo manjkajoče, lažne ali zavajajoče informacije. Koordinator umakne
  slot ali
  zaporedja slotov, če so že bila dodeljena

  bili dodeljeni
  , in/ali priporoči uvedbo sankcij s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnimi predpisi. Koordinator temu letalskemu prevozniku da

  ponudi
  možnost, da predloži svoja opažanja. [Sprememba 42]

3.   Usklajevalec voznega reda letov ali koordinator, organ za upravljanje letališča, in službe za kontrolo zračnega prometa
  in upravljavec mreže
  si, zlasti zaradi zagotovitve izvajanja člena 17 izmenjajo vse informacije, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dolžnosti, vključno s podatki o letih in slotih. [Sprememba 43]

3a.
     
  Oblika in obseg informacij iz tega člena se določita s sprejetim svetovnim skupnim standardom. Pridobljene informacije se uporabljajo le za namene te uredbe. [Sprememba 44]

Člen 8

Koordinacijski odbor

1.   Na koordiniranem letališču odgovorne države članice zagotovijo, da se ustanovi koordinacijski odbor. Isti koordinacijski odbor se lahko imenuje za več kot eno letališče. Članstvo v tem odboru je odprto vsaj za letalske prevoznike, ki redno

  pogosto
  uporabljajo zadevno(a) letališče(a) 
  v obdobju tekočega voznega reda
  in
  so ga/jih uporabljali v preteklih obdobjih, in za
  njihove predstavniške organizacije, organ za upravljanje zadevnega letališča, zadevne službe za kontrolo zračnega prometa in predstavnike splošnega letalstva, ki redno uporabljajo letališče,

  . Poleg teh članov se lahko sej koordinacijskega odbora samo kot opazovalci brez glasovalnih pravic udeležijo predstavniki
  upravljavca mreže, organ

  organa
  za ovrednotenje učinkovitosti in nadzornemu nacionalnemu organu zadevne

  nadzornega nacionalnega organa
  zadevne države članice.
  Koordinacijski odbor lahko povabi druge organe, ki so neposredno ali posredno udeleženi v postopku dodeljevanja slotov, da se udeležijo njegovih sej kot opazovalci. Za prisotnost teh organov na seji je treba njihova pooblastila posredovati koordinacijskemu odboru vsaj sedem dni pred sejo.

Naloge koordinacijskega odbora so:

| (a) | dajanje predlogov ali svetovanje koordinatorju in/ali državi članici glede:






  (i) | možnosti povečanja zmogljivosti letališča, določene v skladu s členom 3, ali izboljšanja njegovega izkoristka, |
| --- | --- | --- |

(a)

dajanje predlogov ali svetovanje koordinatorju in/ali državi članici glede:

(i)

možnosti povečanja zmogljivosti letališča, določene v skladu s členom 3, ali izboljšanja njegovega izkoristka,

| (ii) | koordinacijskih parametrov, ki se določijo v skladu s členom 4, |
| --- | --- |

(ii)

koordinacijskih parametrov, ki se določijo v skladu s členom 4,

| (iii) | načinov spremljanja uporabe dodeljenih slotov, |
| --- | --- |

(iii)

načinov spremljanja uporabe dodeljenih slotov,

| (iv) | lokalnih smernic, kakor je predvideno v členu 9(8); |
| --- | --- |

(iv)

lokalnih smernic, kakor je predvideno v členu 9(8);

| (v) | faktorjev, ki vplivajo na prometne razmere na zadevnem letališču; |
| --- | --- |

(v)

faktorjev, ki vplivajo na prometne razmere na zadevnem letališču;

| (vi) | hudih problemov, na katere naletijo novi ponudniki, kakor je predvideno v členu 9(6); |
| --- | --- |

(vi)

hudih problemov, na katere naletijo novi ponudniki, kakor je predvideno v členu 9(6);

| (vii) | vseh vprašanj v zvezi z zmogljivostjo letališča, zlasti glede izvajanja enotnega evropskega neba in delovanja mreže; |
| --- | --- |

(vii)

vseh vprašanj v zvezi z zmogljivostjo letališča, zlasti glede izvajanja enotnega evropskega neba in delovanja mreže;

| (viia) | priporočil glede učinkovitosti, stroškov in uspešnosti postopka usklajevanja; |
| --- | --- |

(viia)

priporočil glede učinkovitosti, stroškov in uspešnosti postopka usklajevanja;

| (b) | zagotavljanje mnenj organu za vrednotenje učinkovitosti in nacionalnemu nadzornemu organu glede povezave med koordinacijskimi parametri in ključnimi kazalniki učinkovitosti, predlaganimi navigacijskim službam zračnega prometa, kot so določene v Uredbi Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (12); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje mnenj organu za vrednotenje učinkovitosti in nacionalnemu nadzornemu organu glede povezave med koordinacijskimi parametri in ključnimi kazalniki učinkovitosti, predlaganimi navigacijskim službam zračnega prometa, kot so določene v Uredbi Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (12);

| (c) | posredovanje med vsemi zadevnimi strankami glede pritožb v zvezi z dodeljevanjem slotov, kakor je predvideno v členu 19. |
| --- | --- |

(c)

posredovanje med vsemi zadevnimi strankami glede pritožb v zvezi z dodeljevanjem slotov, kakor je predvideno v členu 19.

2.   Predstavniki države članice in koordinator so povabljeni na sestanke koordinacijskega odbora kot opazovalci. Komisija lahko na svojo zahtevo sodeluje na teh sestankih.

3.   Koordinacijski odbor sestavi pisni poslovnik, ki med drugim zajema udeležbo, volitve
  in odločanje
  , pogostost sestajanja in jezik(e), ki se uporablja(jo).

Katerikoli član koordinacijskega odbora lahko predlaga lokalne smernice, kakor je predvideno v členu 9(8). Na zahtevo koordinatorja Koordinacijski odbor razpravlja o predlaganih lokalnih smernicah. Zadevni državi članici se predloži poročilo o razpravah v koordinacijskem odboru, pri čemer se navedejo ustrezna stališča odbora. To poročilo se predloži tudi organu za ovrednotenje učinkovitosti in upravljavcu mreže. [Spremembi 45 in 87]

DODELJEVANJE SLOTOV

Člen 9

Pool slotov

1.   Koordinator vzpostavi pool, ki vsebuje vse slote
  , ki na podlagi člena 10(2) ali (3) niso dodeljeni
  . Vse nove zmogljivosti v zvezi s sloti, opredeljene v skladu s členom 3(3), se dajo v pool.
  Ta postopek ne posega v povezljivost regionalnih letališč z vozlišči. Države članice lahko posredujejo, če je takšna povezljiovst ogrožena. [Sprememba 46]

2.   Brez poseganja v člen 10(2) in (3) te uredbe in člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 se sloti iz poola razdelijo med letalske prevoznike prosilce. 50 % teh slotov se najprej dodeli novim ponudnikom, razen če so zahteve novih ponudnikov manjše od 50 %. Prednost novih ponudnikov se upošteva v celotnem obdobju voznega reda letov. Koordinator obravnava zahteve novih ponudnikov in drugih prevoznikov pravično v skladu s koordinacijskimi obdobji vsakega dne voznega reda letov. [Sprememba 47]

Med zahtevami novih ponudnikov se da prednost letalskim prevoznikom, ki izpolnjujejo pogoje za status novega ponudnika iz točke (2)(b) člena 2.

3.   Brez poseganja v člen 10(2) se v primeru, da se vsem zahtevam po slotih ne more ugoditi na zadovoljstvo zadevnih letalskih prevoznikov, prednost da komercialnim zračnim prevozom in zlasti rednim zračnim prevozom in načrtovanim posebnim zračnim prevozom

  vsem vrstam komercialnih zračnih prevozov
  . V primeru konkurenčnih zahtev v isti kategoriji prevozov se prednost da celoletnim operacijam. [Sprememba 48]

4.   Novi ponudnik, ki mu je bilo ponujeno zaporedje slotov v okviru ene ure pred ali po zahtevanem času, vendar te ponudbe ne sprejme, ne obdrži statusa novega ponudnika za to zaporedje v obdobju voznega reda letov.

5.   V primeru prevozov, ki jih opravlja skupina letalskih prevoznikov, lahko potrebne slote zahteva samo en od udeleženih letalskih prevoznikov. Letalski prevoznik, ki opravlja tak prevoz, prevzame odgovornost za izpolnjevanje operativnih meril, potrebnih za zagotavljanje prednosti

  ohranjanje obstoječe prednostne razvrstitve
  iz člena 10(2). [Sprememba 49]

Slote, dodeljene enemu letalskemu prevozniku, lahko uporabi(jo) drugi letalski prevoznik(i), ki spadajo v skupino letalskih prevoznikov, pod pogojem, da identifikacijska oznaka letalskega prevoznika, ki so mu sloti dodeljeni, ostane pri skupnem letu za namene koordinacije in spremljanja. Ob prenehanju takih operacij tako uporabljeni sloti ostanejo letalskemu prevozniku, ki so mu bili prvotno dodeljeni. Take operacije letalski prevozniki, ki spadajo v skupino, sporočijo koordinatorjem in ne smejo ukrepati do njihovega izrecnega potrdila.

Če zaporedje slotov, dodeljeno letalskemu prevozniku, uporablja drug letalski prevoznik drugače kot v skladu s pogoji iz tega odstavka, koordinator prekliče zaporedje in ga po zaslišanju zadevnih letalskih prevoznikov vrne v pool.

6.   Če se hudi problemi novih ponudnikov nadaljujejo, država članica zagotovi, da se skliče sestanek koordinacijskega odbora letališča. Namen sestanka je proučiti možnosti rešitve položaja. Na ta sestanek je povabljena Komisija.

7.   Če zahtevanega slota ni mogoče sprejeti, koordinator letalskega prevoznika prosilca obvesti o razlogih za to in navede najbližji alternativni slot, ki je na razpolago.

8.   Koordinator upošteva tudi dodatne smernice, ki jih uvede industrija zračnega prevoza na ravni Unijiali na svetovni ravni
  ali na ravni Unije
  , ter lokalne smernice, ki jih predlaga koordinacijski odbor in odobri država članica ali katerikoli drug pristojni organ, odgovoren za zadevno letališče, pod pogojem, da take smernice ne vplivajo na neodvisni status koordinatorja, da so skladne s pravnim redom Unije in usmerjene k izboljšanju učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti ter so bile sporočene Komisiji in potrjene z njene strani. Lokalne smernice lahko zadevajo le nadzor nad uporabo dodeljenih slotov in spremembo opredelitve zaporedja slotov za zmanjšanje njegove dolžine za najmanj 10 slotov za zimsko sezono voznega reda letov ali najmanj 15 slotov za poletno sezono voznega reda letov, v nobenem primeru pa za manj kot pet slotov. Zmanjšanje dolžine zaporedja slotov se uporablja le na letališčih, kjer je povpraševanje po letalskih storitvah zelo sezonsko.

Lokalna pravila se nanašajo na dodeljevanje in nadzor slotov. Ta pravila se lahko uporabljajo le, če je mogoče dokazati, da je letališče izjemno obremenjeno in je zato mogoče doseči izboljšanje zmogljivosti ali prometa na podlagi lokalno veljavnih pravil. Taka lokalna pravila so pregledna in nediskriminatorna ter se potrdijo v koordinacijskem odboru iz člena 8(3). [Sprememba 88]

9.   Koordinator se poleg načrtovane dodelitve slotov za obdobje voznega reda letov prizadeva, da bi ugodil zahtevam po posameznih slotih v zadnjem trenutku za katero koli vrsto letalstva, vključno s splošnim letalstvom. Za ta namen se lahko uporabijo sloti, ki ostanejo v poolu po razdelitvi med prevoznike prosilce, in sloti, na razpolago v zadnjem trenutku.

Člen 10

Historični sloti

-1.
     
  Letališki sloti so nematerialna javna dobrina, za uporabo katerih veljajo pogoji iz te uredbe. V interesu držav članic, potnikov, vodij letališč in letalskih prevoznikov jih dodeljujejo letališki koordinatorji, da bi zagotovili kar največjo preglednost. [Sprememba 89]

1.   
  Koordinator na kar najbolj pregleden in pravičen način dodeli zaporedje

  Zaporedja slotov se letalskim prevoznikom prosilcem dodelijo iz poola slotov kot dovoljenja za uporabo letalske infrastrukture za namen pristajanja in vzletanja za obdobje voznega reda letov, za katero so zahtevana in ob izteku katerega se morajo vrniti v pool slotov, kakor je določen v skladu s členom 9. [Sprememba 51]

2.   Brez poseganja v člene 7, 12, 13 in 17 se prednost

  in 12 se obstoječa prednostna razvrstitev
  da zadevnemu letalskemu prevozniku za dodelitev istega zaporedja med naslednjim enakovrednim obdobjem voznega reda letov, če ga ta prevoznik zahteva do roka iz člena 7(1) kadar so izpolnjeni naslednji pogoji: [Sprememba 52]

| (a) | ta letalski prevoznik uporablja zaporedje slotov za opravljanje rednih in načrtovanih posebnih zračnih prevozov in [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(a)

ta letalski prevoznik uporablja zaporedje slotov za opravljanje rednih in načrtovanih posebnih zračnih prevozov in [Sprememba 53]

| (b) | ta letalski prevoznik lahko koordinatorju zadovoljivo dokaže, da je zadevno zaporedje slotov uporabljal, kakor je to odobril koordinator, najmanj 85 %

  80 %
  časa v obdobju voznega reda letov, za katerega je bilo dodeljeno. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(b)

ta letalski prevoznik lahko koordinatorju zadovoljivo dokaže, da je zadevno zaporedje slotov uporabljal, kakor je to odobril koordinator, najmanj 85 %

  80 %
  časa v obdobju voznega reda letov, za katerega je bilo dodeljeno. [Sprememba 54]

2a.
     
  Posebni letalski prevoz prispeva k regionalni koheziji in konkurenčnosti. Kjer so letalski prevozniki za takšen prevoz redno uporabljali slote na letališču, ki sodi v področje uporabe te uredbe, se, četudi ti sloti ne vključujejo zmeraj istih poti, prednost da zahtevam za nadaljnjo rabo teh slotov. [Sprememba 55]

3.   Časovna prerazporeditev zaporedij slotov pred dodelitvijo preostalih slotov iz poola iz člena 9 drugim letalskim prevoznikom prosilcem se sprejme samo zaradi operativnih razlogov, kot so na primer spremembe tipa zrakoplova ali proge, na kateri lete opravlja letalski prevoznik
  , ali, v primeru zaporedij slotov, dodeljenih novim prevoznikom iz člena 2, če bi bila dodelitev slotov tem prosilcem boljša kakor dodelitev prvotno zahtevanih slotov
  . Veljati ne začne pred izrecno potrditvijo koordinatorja. [Sprememba 56]

4.   Sloti, dodeljeni letalskemu prevozniku pred 31. januarjem za naslednjo poletno sezono ali pred 31. avgustom za naslednjo zimsko sezono, vendar vrnjeni koordinatorju v ponovno dodelitev pred tema datumoma, se ne upoštevajo za namene izračuna uporabe, če preostali dodeljeni sloti sestavljajo zaporedje v smislu točke (13) člena 2.

Sloti, ki sovpadajo s prazniki, se vključijo v zaporedje za naslednjo sezono brez zahteve po utemeljitvi njihove neuporabe.
  [Sprememba 57]

5.   Če ni mogoče dokazati 85 %

  80 %
  uporabe zaporedja slotov, se prednost

  obstoječa prednostna razvrstitev
  iz odstavka 2 ne dodeli, razen če je mogoče neuporabo upravičiti na podlagi katerega koli od naslednjih razlogov: [Sprememba 58]

| (a) | nepredvidljive in neizogibne okoliščine, ki jih letalski prevoznik ne more obvladovati in ki povzročijo:






  (i) | prepoved letenja tipa zrakoplova, ki se na splošno uporablja za zadevni zračni prevoz, |
| --- | --- | --- |

(a)

nepredvidljive in neizogibne okoliščine, ki jih letalski prevoznik ne more obvladovati in ki povzročijo:

(i)

prepoved letenja tipa zrakoplova, ki se na splošno uporablja za zadevni zračni prevoz,

| (ii) | delno zaprtje ali zaprtje v celoti letališča ali zračnega prostora; |
| --- | --- |

(ii)

delno zaprtje ali zaprtje v celoti letališča ali zračnega prostora;

| (iii) | hude motnje operacij na zadevnih letališčih, vključno z zaporedji slotov na drugih letališčih Unije v zvezi s progami, ki jih take motnje prizadenejo, v znatnem delu zadevnega obdobja voznega reda letov; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(iii)

hude motnje operacij na zadevnih letališčih, vključno z zaporedji slotov na drugih letališčih Unije v zvezi s progami, ki jih take motnje prizadenejo, v znatnem delu zadevnega obdobja voznega reda letov; [Sprememba 59]

| (b) | prekinitev letalskih storitev zaradi dejanja, katerega namen je bil vplivati na te storitve, na primer stavke, in ki letalskemu prevozniku dejansko in/ali tehnično onemogoči izvajanje načrtovanih letov; |
| --- | --- |

(b)

prekinitev letalskih storitev zaradi dejanja, katerega namen je bil vplivati na te storitve, na primer stavke, in ki letalskemu prevozniku dejansko in/ali tehnično onemogoči izvajanje načrtovanih letov;

| (c) | resna finančna izguba zadevnega letalskega prevoznika Unije, zaradi katere mu organ za licenciranje v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 izda začasno licenco do finančne sanacije letalskega prevoznika; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(c)

resna finančna izguba zadevnega letalskega prevoznika Unije, zaradi katere mu organ za licenciranje v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 izda začasno licenco do finančne sanacije letalskega prevoznika; [Sprememba 60]

| (d) | sodni postopek v zvezi z uporabo člena 12 te uredbe za proge, na katerih je naložena obveznost javne službe v skladu s členom 16 Uredbe (EG) št. 1008/2008, posledica katerega je začasna prekinitev opravljanja prevoza na takih progah. |
| --- | --- |

(d)

sodni postopek v zvezi z uporabo člena 12 te uredbe za proge, na katerih je naložena obveznost javne službe v skladu s členom 16 Uredbe (EG) št. 1008/2008, posledica katerega je začasna prekinitev opravljanja prevoza na takih progah.

Prepoved poslovanja v Uniji, sprejeta v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (13), ne more biti sprejemljiva utemeljitev neuporabe zaporedja slotov v smislu tega odstavka.

6.   Na zahtevo države članice ali na svojo lastno pobudo Komisija pregleda uporabo odstavka 5 s strani koordinatorja letališča v okviru področja uporabe te uredbe.

Odločitev sprejme v dveh mesecih po prejetju zahteve po postopku iz člena 16(2).

7.   Če pogoji iz točk (a) in (b) odstavka 2 niso izpolnjeni, lahko Komisija
  ob posvetovanju z različnimi partnerji
  vseeno odloči, da se prednost

  letalski prevozniki ohranijo obstoječo prednostno razvrstitev
  za dodelitev istega zaporedja da letalskim prevoznikom za naslednje obdobje voznega reda letov, če je to upravičeno zaradi nujnosti, ki izhaja iz izrednih dogodkov, ki zahtevajo povezanost pri izvajanju ukrepov, ki naj se izvedejo na teh letališčih. Komisija
  v roku enega meseca po tem, ko država članica ali zadevno letališče to zahteva,
  sprejme potrebne ukrepe, ki se uporabljajo zaeno obdobje voznega reda letov. Take izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, sprejme v skladu s postopkom iz člena 16(3).
  Ukrepi Komisije so lahko različni glede na državo članico, letališče ali vrsto letalskih storitev, skladno z značilnostmi izrednega dogodka. [Sprememba 61]

8.   Na podlagi prednosti za pridobitev zaporedja slotov iz odstavka 2 tega člena ni mogoče zahtevati nobene odškodnine v zvezi s kakršno koli omejitvijo ali izločitvijo te prednosti, uvedeno v skladu s pravnim redom Unije, zlasti pri uporabi pravil Pogodbe v zvezi z zračnim prevozom.

Člen 11

Rezervacija slotov

1.   Organ za upravljanje koordiniranega letališča lahko sprejme odločitev o uporabi sistema letaliških pristojbin, da se letalske prevoznike odvrne od zapoznelega vračanja slotov v pool iz člena 9 in pozove k prevzemu odgovornosti za neizrabljene rezervacije letališke infrastrukture. Upoštevajo se naslednja načela:

| (a) | pred sprejetjem te odločitve se upošteva postopek iz člena 6 Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (14)

  . Posvetuje se tudi s koordinatorjem. Za koordinirana letališča, ki jih ne krije člen 1(2) Direktive 2009/12/ES, se organ za upravljanje letališča posvetuje s koordinacijskim odborom in koordinatorjem; |
| --- | --- |

(a)

pred sprejetjem te odločitve se upošteva postopek iz člena 6 Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (14)

  . Posvetuje se tudi s koordinatorjem. Za koordinirana letališča, ki jih ne krije člen 1(2) Direktive 2009/12/ES, se organ za upravljanje letališča posvetuje s koordinacijskim odborom in koordinatorjem;

| (b) | ta odločitev ne vpliva na nediskriminatoren in pregleden postopek dodeljevanja slotov in sistem letaliških pristojbin; |
| --- | --- |

(b)

ta odločitev ne vpliva na nediskriminatoren in pregleden postopek dodeljevanja slotov in sistem letaliških pristojbin;

| (c) | ta odločitev letalskih prevoznikov ne odvrača od vstopa na trg ali razvoja storitev in je omejena na kritje stroškov, ki jih ima letališče z rezervacijo letališke zmogljivosti, in ustrezajo neuporabljenim slotom; |
| --- | --- |

(c)

ta odločitev letalskih prevoznikov ne odvrača od vstopa na trg ali razvoja storitev in je omejena na kritje stroškov, ki jih ima letališče z rezervacijo letališke zmogljivosti, in ustrezajo neuporabljenim slotom;

| (d) | letalski prevozniki niso odgovorni za neizrabljeno rezervacijo letališke infrastrukture za slote, ki so bili dodeljeni, a vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednjo poletno sezono voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednjo zimsko sezono voznega reda letov, za slote, ki sovpadajo s prazniki in so bili vrnjeni v pool pred temi datumi, in za slote, katerih neuporaba se lahko upraviči na podlagi člena 10(5); |
| --- | --- |

(d)

letalski prevozniki niso odgovorni za neizrabljeno rezervacijo letališke infrastrukture za slote, ki so bili dodeljeni, a vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednjo poletno sezono voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednjo zimsko sezono voznega reda letov, za slote, ki sovpadajo s prazniki in so bili vrnjeni v pool pred temi datumi, in za slote, katerih neuporaba se lahko upraviči na podlagi člena 10(5);

| (e) | ta odločitev se sporoči koordinatorju, zainteresiranim strankam in Komisiji najmanj šest mesecev pred začetkom zadevnega obdobja usklajevanja voznega reda letov. |
| --- | --- |

(e)

ta odločitev se sporoči koordinatorju, zainteresiranim strankam in Komisiji najmanj šest mesecev pred začetkom zadevnega obdobja usklajevanja voznega reda letov.

2.   Koordinator organu za upravljanje letališča sporoči vse informacije, potrebne za izvajanje odločitve iz prvega odstavka.
  [Sprememba 62]

Člen 12

Obveznost javne službe

1.   Če je na progi naložena obveznost javne službe v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1008/2008, lahko država članica na koordiniranem letališču rezervira slote, potrebne za operacije, predvidene na tej progi. Če rezervirani sloti na zadevni progi niso uporabljeni, se dajo na razpolago kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku, zainteresiranemu za opravljanje prevoza na progi, v skladu z obveznostjo javne službe ob upoštevanju odstavka 2. Če ni za opravljanje prevoza na progi zainteresiran noben drug letalski prevoznik in zadevna država članica ne objavi javnega razpisa v skladu s členom 16(10), členom 17(3) do (7) ter členom 18(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008, se sloti rezervirajo za drugo progo ob upoštevanju obveznosti javne službe ali se vrnejo v pool.
  Sloti se v primeru neuporabe najpozneje po koncu šestmesečnega obdobja vrnejo v pool. Če proga več ne izpolnjuje zahtev za rezervacijo slotov v okviru obveznosti javne službe, se sloti bodisi rezervirajo za drugo progo, za katero veljajo te obveznosti, ali pa, če je za zadevno zaporedje izpolnjena zahteva iz člena 10(2) te uredbe, ostanejo pri letalskem prevozniku, ki jih je uporabljal. [Sprememba 63]

2.   Razpisni postopek iz člena 16(10), člena 17(3) do (7) in člena 18(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 se uporabi za uporabo slotov iz odstavka 1 tega člena, če je za opravljanje prevoza na progi zainteresiran več kot en letalski prevoznik iz Unije in ni mogel dobiti slotov v okviru ene ure pred ali po časih, ki jih zahteva od koordinatorja.

MOBILNOST SLOTOV

Člen 13

Prenosi in izmenjave slotov

1.   Slote:

| (a) | lahko letalski prevoznik prenese

  ali letalski prevozniki v konzorciju prenesejo
  z ene proge ali vrste prevoza na drugo progo ali vrsto prevoza, ki jih opravlja isti letalski prevoznik; |
| --- | --- |

(a)

lahko letalski prevoznik prenese

  ali letalski prevozniki v konzorciju prenesejo
  z ene proge ali vrste prevoza na drugo progo ali vrsto prevoza, ki jih opravlja isti letalski prevoznik;

| (b) | se lahko prenese med dvema letalskima prevoznikoma na podlagi denarnega nadomestila ali brez njega ali na podlagi drugačne oblike nadomestila; |
| --- | --- |

(b)

se lahko prenese med dvema letalskima prevoznikoma na podlagi denarnega nadomestila ali brez njega ali na podlagi drugačne oblike nadomestila;

| (c) | si lahko letalski prevozniki izmenjajo na podlagi denarnega nadomestila ali brez njega ali na podlagi drugačne oblike nadomestila.
  Sloti, ki so bili na novo dodeljeni letalskim prevoznikom za obdobje voznih redov, se ne prenesejo ali zamenjajo za nadomestilo ali denarni dobiček do konca vsaj enega enakovrednega obdobja voznega reda letov. |
| --- | --- |

(c)

si lahko letalski prevozniki izmenjajo na podlagi denarnega nadomestila ali brez njega ali na podlagi drugačne oblike nadomestila.
  Sloti, ki so bili na novo dodeljeni letalskim prevoznikom za obdobje voznih redov, se ne prenesejo ali zamenjajo za nadomestilo ali denarni dobiček do konca vsaj enega enakovrednega obdobja voznega reda letov.

2.   Država članica

  Koordinator
  vzpostavi pregleden okvir, ki omogoča stik med letalskimi prevozniki, ki se zanimajo za prenos ali izmenjavo slotov v skladu z zakonodajo Unije.

Prenosi ali izmenjave iz odstavka 1 se sporočijo koordinatorju in se ne opravijo pred izrecno potrditvijo s strani koordinatorja. Koordinator zavrne potrditev prenosov ali izmenjav, če niso skladni z zahtevami te uredbe in če koordinator ni zadovoljivo prepričan, da:

| (a) | to ne bi škodovalo letališkim operacijam ob upoštevanju vseh tehničnih, operativnih, izvedbenih in okoljskih omejitev; |
| --- | --- |

(a)

to ne bi škodovalo letališkim operacijam ob upoštevanju vseh tehničnih, operativnih, izvedbenih in okoljskih omejitev;

| (aa) | se povezljivost med regionalnimi letališči in vozlišči ter dostop do nekoordiniranih letališč ne bosta poslabšala; |
| --- | --- |

(aa)

se povezljivost med regionalnimi letališči in vozlišči ter dostop do nekoordiniranih letališč ne bosta poslabšala;

| (b) | se spoštujejo omejitve iz člena 12; |
| --- | --- |

(b)

se spoštujejo omejitve iz člena 12;

| (c) | prenos slotov ne sodi na področje odstavka 3 tega člena. |
| --- | --- |

(c)

prenos slotov ne sodi na področje odstavka 3 tega člena.

Za prenose in izmenjave iz točk (b) in (c) člena 1 letalski prevozniki koordinatorju sporočijo podrobnosti morebitnega denarnega nadomestila ali nadomestila v drugačni obliki. Podrobnosti o nadomestilu, ki izhaja iz prenosa ali izmenjave, so zaupne narave in jih

  se vključijo v poročilo o dejavnostih iz člena 6(1),
  koordinator posreduje

  pa te podrobnosti razkrije
  le državi članici, v kateri se nahaja letališče, ali Komisiji, če tako zahtevata

  in vsem strankam, ki sodelujejo pri financiranju koordinatorja
  . Prenosi ali izmenjave ne smejo biti

  niso
  predmet
  restriktivnih
  pogojev, katerih namen je omejevanje možnosti letalskih prevoznikov, ki želijo pridobiti slote, za konkuriranje letalskim prevoznikom, ki prenašajo ali izmenjujejo te slote.

3.   Sloti, dodeljeni novemu ponudniku, kakor je opredeljen v točki (2) člena 2, se ne smejo prenesti

  prenesejo
  , kakor je predvideno v točki (b) odstavka 1 tega člena, v obdobju dveh enakovrednih obdobij voznega reda letov, razen v primeru zakonsko dovoljenega prevzema dejavnosti podjetja, ki je šlo v stečaj.

Sloti, dodeljeni novemu ponudniku, kakor je opredeljen v točki (2)(b) člena 2, se ne smejo prenesti

  prenesejo
  na drugo progo, kakor je predvideno v točki (a) odstavka 1 tega člena, v obdobju dveh enakovrednih obdobij voznega reda letov, razen če bi bil novi ponudnik na novi progi obravnavan glede na enako prednostno razvrstitev kot na prvotni progi.

Sloti, dodeljeni novemu ponudniku, kakor je opredeljen v točki (2) člena 2, se ne smejo izmenjati, kakor je predvideno v točki (c) odstavka 1 tega člena, v obdobju dveh enakovrednih obdobij voznega reda letov, razen za izboljšanje časovnega razporeda slotov za te prevoze glede na prvotno zahtevano časovno razporeditev.

Države članice lahko sprejmejo ukrepe, s katerimi namenijo del prihodkov od prodaje slotov skladu za pokritje stroškov razvoja letališke infrastrukture in optimizacije povezanih storitev. Za popolno preglednost omenjeni sklad določi in odobri neodvisni nadzorni organ iz Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah

   (15)

  . V vsakem primeru je treba pri upravljanju sklada spoštovati načela ločenega računovodstva, da bo mogoče opredeliti finančne zneske, ki se bodo vsakemu letališču dodelili iz sklada. Prihodki od prodaje slotov na posameznem letališču se ponovno vlagajo v isto letališče. [Sprememba 64]

Člen 14

Določbe glede konkurence

Ta uredba ne vpliva na pooblastila javnih organov, da odobrijo prenos slotov med letalskimi prevozniki in usmerjajo njihovo dodeljevanje v skladu z nacionalno zakonodajo v zvezi s konkurenco ali členom 101, 102 ali 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (16).

DELEGIRANI AKTI IN ODBOR

Člen 15

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3(3) in 5(2) se dodeli Komisiji za neomejeno

  prenese na Komisijo za
  obdobje
  petih let
  od
  datuma
  začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 65]

3.   Pooblastilo iz členov 3(3) in 5(2) lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členoma 3(3) in 5(2) začnejo veljati le, če niti Evropski parlament ali niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 16

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek, se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

4.   Odbor se lahko tudi s Komisijo posvetuje o katerikoli drugi zadevi v zvezi z uporabo te uredbe.

IZVEDBENI UKREPI

Člen 17

Usklajenost slotov in načrtov letov

1.   Ko letalski prevoznik predloži načrt leta, vključi sklic na dodeljeni slot. Upravljavec mreže
  lahko, potem ko se seznani z argumenti zadevnega letalskega prevoznika in organa za upravljanje letališča,
  zavrne načrt leta letalskega prevoznika, če letalski prevoznik namerava pristati ali vzleteti na koordiniranem letališču v obdobju, za katerega je koordinirano, ne da bi mu koordinator dodelil slot. Poslovni letalski prevozniki niso upravičeni do slota, če morajo opraviti let zunaj časovnega obdobja, ponujenega s slotom, in če za zamudo niso odgovorne službe zračnega prometa.
  [Spremembe 66, 77 in 90rev]

2.   Zadevna država članica sprejme ukrepe, potrebne za izmenjavo informacij med koordinatorjem, upravljavcem mreže, službo za kontrolo zračnega prometa in organom za upravljanje letališča.

Člen 18

Uveljavljanje

1.   Koordinator odvzame zaporedje slotov, začasno dodeljeno letalskemu prevozniku v procesu svojega uveljavljanja, in ga da v pool 31. januarja za naslednjo poletno sezono ali 31. avgusta za naslednjo zimsko sezono, če podjetje nima operativne licence ali enakovrednega dokumenta na ta datum ali če pristojni organ za licenciranje ne navede, da bo operativna licenca ali enakovredni dokument verjetno izdan pred začetkom zadevnega obdobja voznega reda letov. Organi, pristojni za izdajanje licenc, koordinatorju redno sporočajo posodobljene informacije in v razumnem času odgovorijo na njegove zahteve.

2.   Letalski prevozniki, ki večkrat ali namerno
  , ali predstavniki splošnega letalstva/poslovnega letalstva, ki namerno
  opravljajo zračne prevoze ob času, ki je znatno drugačen od dodeljenih slotov kot del zaporedja slotov, ali uporabljajo slote na znatno drugačen način, kot je navedeno ob času dodelitve,
  s čimer posegajo v letališke operacije ali operacije zračnega prometa,
  izgubijo prednost

  obstoječo prednostno razvrstitev
  iz člena 10(2). Koordinator se lahko odloči, da temu letalskemu prevozniku odvzame zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja voznega reda letov in ga da v pool po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika in po enkratnem opozorilu. Če letalski prevoznik
  nato
  zahteva enake slote, koordinator ni obvezan, da mu jih dodeli. [Sprememba 67]

Zadevna država članica zagotovi, da koordinator vzpostavi učinkovit sistem za nadzor izvajanja tega odstavka.

3.   Države članice zagotovijo, da so na razpolago učinkovite, sorazmerne in odvračalne sankcije, ter da se te sankcije izvajajo v naslednjih

  izvajajo sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračalnih kazni v
  primerih:

| — | večkratno

  da letalski prevozniki
  ali
  letalska podjetja ali družbe, ki
  namerno opravljanje zračnih prevozov,

  obratujejo
  brez ustreznih slotov ali ob časih, ki se znatno razlikujejo od dodeljenih slotov; |
| --- | --- |

—

večkratno

  da letalski prevozniki
  ali
  letalska podjetja ali družbe, ki
  namerno opravljanje zračnih prevozov,

  obratujejo
  brez ustreznih slotov ali ob časih, ki se znatno razlikujejo od dodeljenih slotov;

| — | uporabe slotov na znatno drugačen način, kot je navedeno ob času dodelitve; |
| --- | --- |

—

uporabe slotov na znatno drugačen način, kot je navedeno ob času dodelitve;

| — | povračilo slotov po 31. januarju za naslednjo poletno sezono ali po 31. avgustu za naslednjo zimsko sezono, ali zadrževanje neuporabljenih slotov; sankcija mora upoštevati morebitno vpeljavo mehanizma iz člena 11; |
| --- | --- |

—

povračilo slotov po 31. januarju za naslednjo poletno sezono ali po 31. avgustu za naslednjo zimsko sezono, ali zadrževanje neuporabljenih slotov; sankcija mora upoštevati morebitno vpeljavo mehanizma iz člena 11;

| — | odklonitev vsake
  odklonitve
  sporočanja informacij iz členov 7 in 13 koordinatorju ali usklajevalcu voznega reda letov oz. sporočanje

  sporočanja
  napačnih ali zavajajočih informacij. |
| --- | --- |

—

odklonitev vsake
  odklonitve
  sporočanja informacij iz členov 7 in 13 koordinatorju ali usklajevalcu voznega reda letov oz. sporočanje

  sporočanja
  napačnih ali zavajajočih informacij.

Koordinatorja se ustrezno obvesti o izvajanju kazni.
  Države članice Komisijo obvestijo o sistemu kazni, ki so ga izvedle v skladu s tem odstavkom. [Sprememba 68]

3a.
     
  Države članice tudi zagotovijo, da organ za upravljanje koordiniranega letališča uvede in uporablja učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v zvezi z vračanjem slotov po dogovorjenih zgodovinskih izhodičnih datumih za naslednjo zimsko ali poletno sezono ali ohranitvijo neuporabljenih slotov, da se letalske prevoznike odvrne od zapoznelega vračanja slotov v pool iz člena 9 in se jih pozove k odgovornosti za neizrabljene rezervacije letališke infrastrukture. Pri tem se upoštevajo naslednja načela:

| (a) | pred naložitvijo kazni, določenih v tem odstavku se izvede postopek iz člena 6 Direktive 2009/12/ES. Opravi se tudi posvetovanje s koordinatorjem. Za koordinirana letališča, na katera se ne nanaša člen 1(2) Direktive 2009/12/ES, se organ za upravljanje letališča posvetuje s koordinacijskim odborom in koordinatorjem; |
| --- | --- |

(a)

pred naložitvijo kazni, določenih v tem odstavku se izvede postopek iz člena 6 Direktive 2009/12/ES. Opravi se tudi posvetovanje s koordinatorjem. Za koordinirana letališča, na katera se ne nanaša člen 1(2) Direktive 2009/12/ES, se organ za upravljanje letališča posvetuje s koordinacijskim odborom in koordinatorjem;

| (b) | kazni ne vplivajo na nediskriminatoren in pregleden postopek dodeljevanja slotov in sistem letaliških pristojbin; |
| --- | --- |

(b)

kazni ne vplivajo na nediskriminatoren in pregleden postopek dodeljevanja slotov in sistem letaliških pristojbin;

| (c) | kazni letalskih prevoznikov ne odvračajo od vstopa na trg ali razvoja storitev; |
| --- | --- |

(c)

kazni letalskih prevoznikov ne odvračajo od vstopa na trg ali razvoja storitev;

| (d) | letalski prevozniki ne nosijo odgovornosti za rezervacijo neizrabljene infrastrukture:








  — | za dodeljene slote, ki so bili vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednje poletno obdobje voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednje zimsko obdobje voznega reda letov, |
| --- | --- | --- |

(d)

letalski prevozniki ne nosijo odgovornosti za rezervacijo neizrabljene infrastrukture:

—

za dodeljene slote, ki so bili vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednje poletno obdobje voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednje zimsko obdobje voznega reda letov,

| — | za slote, ki sovpadajo z državnimi prazniki in so bili vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednje poletno obdobje voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednje zimsko obdobje voznega reda letov, ter |
| --- | --- |

—

za slote, ki sovpadajo z državnimi prazniki in so bili vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednje poletno obdobje voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednje zimsko obdobje voznega reda letov, ter

| — | za slote, katerih neuporabo je mogoče opravičiti na podlagi člena 10(5); |
| --- | --- |

—

za slote, katerih neuporabo je mogoče opravičiti na podlagi člena 10(5);

| (e) | kazni se sporočijo koordinatorju, zainteresiranim stranem in Komisiji najmanj šest mesecev pred začetkom zadevnega obdobja usklajevanja voznega reda letov; |
| --- | --- |

(e)

kazni se sporočijo koordinatorju, zainteresiranim stranem in Komisiji najmanj šest mesecev pred začetkom zadevnega obdobja usklajevanja voznega reda letov;

| (f) | sistem kazni je proračunsko nevtralen za organ za upravljanje letališča in je namenjen izključno povečanju učinkovitosti dodeljevanja slotov. |
| --- | --- |

(f)

sistem kazni je proračunsko nevtralen za organ za upravljanje letališča in je namenjen izključno povečanju učinkovitosti dodeljevanja slotov.

Koordinator organu za upravljanje letališča pošlje vse potrebne informacije za izvajanje tega odstavka.

Države članice uvedejo kazni najpozneje eno leto po sprejetju te uredbe. O njih redno obveščajo Komisijo, ki oceni učinkovitost zadevnih kazni. Če se z nadzorom nad sloti ali drugače ugotovi morebitna kršitev odstavka 2 ali 3, se zadevnega letalskega prevoznika pisno obvesti o podrobnostih domnevne kršitve ter se od njega zahtevajo informacije o zadevnem zračnem prevozu ali slotu. Če je finančna kazen potrebna, ta velja za vsak posamezni prekršek letalskega prevoznika, ki ne upošteva odstavka 2 ali 3, in ima vnaprej določeno najmanjšo vrednost, ki jo opredeli zadevna država članica. V primeru več kršitev je možno naložiti vrsto finančnih kazni in za vsako naslednjo kršitev finančno kazen tudi podvojiti. Koordinatorja se pravočasno obvesti o naložitvi kazni. Koordinator objavlja odločitve o naložitvi finančnih kazni. [Sprememba 69]

4.   Brez poseganja v člen 10(5) se lahko koordinator, če letalski prevoznik ne more doseči 85 %

  80 %
  stopnje uporabe, kakor je opredeljena v členu 10(2), odloči temu letalskemu prevozniku odvzeti zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja voznega reda letov in ga da v pool po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika. [Sprememba 70]

Brez poseganja v člen 10(5) v primeru, da se v odmerjenem času, ki ustreza 15 %

  20 %
  obdobja veljavnosti zaporedja, ne uporabijo nobeni sloti tega zaporedja slotov, koordinator da zadevno zaporedje slotov v pool za preostanek obdobja voznega reda letov po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika. Koordinator se lahko odloči, da umakne zaporedje slotov pred koncem obdobja, ki ustreza 15 %

  20 %
  obdobja veljavnosti zaporedja, če prevoznik ne pokaže, da ga ima namen uporabiti. [Sprememba 71]

Člen 9

Pritožbe in pravica do pritožbe

1.   Brez poseganja v pravice do pritožbe v skladu z nacionalno zakonodajo se pritožbe v zvezi z uporabo členov 7(2), 9, 10, 13 in 17 ter člena 18(1), (2)
  , (3)
  in (4) vložijo pri koordinacijskem odboru. Odbor v obdobju enega meseca po vložitvi pritožbe obravnava zadevo in po možnosti da predloge koordinatorju v prizadevanju za rešitev problema. Če pritožbe ni mogoče rešiti, lahko odgovorna država članica v nadaljnjem obdobju dveh mesecev poskrbi za posredovanje predstavniške organizacije letalskih prevoznikov ali letališč ali druge tretje stranke. [Sprememba 72]

2.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito koordinatorjev glede odškodninskih zahtevkov v zvezi z njihovimi funkcijami v skladu s to uredbo, razen v primeru hude malomarnosti ali namernega neprimernega ravnanja.

Člen 20

Odnosi s tretjimi državami

1.   Komisija se lahko v skladu s postopkom iz člena 16(2) odloči, da država članica ali države članice sprejmejo ukrepe, vključno s preklicem slotov, za letalskega prevoznika ali letalske prevoznike tretje države z namenom poprave diskriminatornega ravnanja zadevne tretje države kadarkoli je videti, da v zvezi z dodeljevanjem in uporabo slotov na njenih letališčih tretja država:

| (a) | letalskih prevoznikov Unije ne obravnava primerljivo z obravnavo, ki so jo v skladu s to uredbo deležni letalski prevozniki te države, ali |
| --- | --- |

(a)

letalskih prevoznikov Unije ne obravnava primerljivo z obravnavo, ki so jo v skladu s to uredbo deležni letalski prevozniki te države, ali

| (b) | letalskim prevoznikom Unije ne zagotovi dejanske nacionalne obravnave, ali |
| --- | --- |

(b)

letalskim prevoznikom Unije ne zagotovi dejanske nacionalne obravnave, ali

| (c) | letalskim prevoznikom drugih tretjih držav zagotovi ugodnejšo obravnavo kot letalskim prevoznikom Unije. |
| --- | --- |

(c)

letalskim prevoznikom drugih tretjih držav zagotovi ugodnejšo obravnavo kot letalskim prevoznikom Unije.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o vseh resnih pravnih ali dejanskih težavah, s katerimi se letalski prevozniki Unije srečujejo pri pridobivanju slotov na letališčih tretjih držav.

KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Poročilo in sodelovanje

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uveljavljanju te uredbe najkasneje štiri

  tri
  leta po začetku njene veljave. Poročilo se nanaša zlasti na učinkovitost členov 9, 10, 11 in 13. [Sprememba 73]

1a.
     
  Komisija spremlja sekundarne trge slotov na podlagi podatkov, ki jih prejme od koordinatorjev, in v letni analizi trgov zračnega prometa poroča o ustreznih trendih, vključno s tistimi, ki se nanašajo na regionalno povezljivost in povezljivost znotraj Unije. [Sprememba 74]

2.   Države članice in Komisija sodelujejo pri uporabi te uredbe, zlasti kar zadeva zbiranje informacij za poročilo iz odstavka 1.

Člen 22

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 95/93 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati prvi dan drugega obdobja usklajevanja voznega reda letov, ki se začne po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012.

3

(4)  UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

4

(5)  Glej Prilogo I.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

(7)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

7

(8)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

8

(*)  Datum in sklicevanje za to uredbo.

*

(9)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

9

UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

(10)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

10

(11)  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

11

(12)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

12

(13)  UL L 84, 23.3.2006, str. 14.

13

(14)  
  UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

14

UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

(15)  

  UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

15

UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

(16)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

16

PRILOGA I

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 | (UL L 14, 22.1.1993, str. 1) |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 894/2002 Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 142, 31.5.2002, str. 3) |
| Uredba (ES) št. 1554/2003 Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 221, 4.9.2003, str. 1) |
| Uredba (ES) št. 793/2004 Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 138, 30.4.2004, str. 50) |
| Uredba (ES) št. 545/2009 Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 167, 29.6.2009, str. 24) |

Uredba Sveta (EGS) št. 95/93

(UL L 14, 22.1.1993, str. 1)

Uredba (ES) št. 894/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 142, 31.5.2002, str. 3)

Uredba (ES) št. 1554/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 221, 4.9.2003, str. 1)

Uredba (ES) št. 793/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 138, 30.4.2004, str. 50)

Uredba (ES) št. 545/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 167, 29.6.2009, str. 24)

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (EGS) št. 95/93 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1(1) in (2) | Člen 1(1) in (2) |
| Člen 1(3) | — |
| Člen 2, točka (a) | Člen 2, točka (1) |
| Člen 2, točka (b) | Člen 2, točka (2) |
| Člen 2, točka (c) | — |
| Člen 2, točka (d) | Člen 2, točka (3) |
| Člen 2, točka (e) | Člen 2, točka (4) |
| Člen 2, točka (f)(i) | Člen 2, točka (5) |
| Člen 2, točka (f)(ii) | Člen 2, točka (6) |
| — | Člen 2, točka (7) |
| — | Člen 2, točka (8) |
| Člen 2, točka (g) | Člen 2, točka (11) |
| Člen 2, točka (h) | — |
| Člen 2, točka (i) | Člen 2, točka (10) |
| Člen 2, točka (j) | Člen 2, točka (12) |
| Člen 2, točka (k) | Člen 2, točka (13) |
| Člen 2, točka (l) | Člen 2, točka (14) |
| Člen 2, točka (m) | Člen 2, točka (15) |
| — | Člen 2, točka (16) |
| — | Člen 2, točka (17) |
| — | Člen 2, točka (18) |
| — | Člen 2, točka (19) |
| — | Člen 2, točka (20) |
| — | Člen 2, točka (21) |
| Člen 3(1) | Člen 3(1) |
| Člen 3(2) | Člen 3(2) |
| Člen 3(3) | Člen 3(3) |
| Člen 3(4) | Člen 3(4) |
| — | Člen 3(5) |
| Člen 3(5) | Člen 3(6) |
| Člen 3(6) | Člen 3(7) |
| Člen 3(7) | Člen 3(8) |
| — | Člen 3(9) |
| — | Člen 3(10) |
| Člen 4(1) | Člen 5(1) |
| — | Člen 5(2) |
| Člen 4(2), točka (a) | Člen 5(3), točka (a) |
| Člen 4(2), točka (b), prvi stavek | Člen 5(3), točka (b) |
| — | Člen 5(3), točka (b)(i) |
| — | Člen 5(3), točka (b)(ii) |
| — | Člen 5(3), točki (b)(iia) in (iib) |
| Člen 4(2), točka (b), drugi stavek | Člen 5(3), točka (c) |
| Člen 4(2), točka (c) | Člen 5(3), točka (d) |
| — | Člen 5(3), drugi podpodstavek |
| Člen 4(3) | Člen 5(4) |
| Člen 4(4) | Člen 5(5) |
| Člen 4(5) | Člen 5(6) |
| Člen 4(6) | Člen 5(7) |
| Člen 4(7) | Člen 5(7) in člen 6(1), prvi pododstavek |
| — | Člen 6(1), drugi pododstavek |
| — | Člen 6(2) |
| Člen 4(8) | Člen 6(3) |
| — | Člen 6(4) |
| Člen 4(9) | — |
| Člen 4(10) | Člen 6(5) |
| Člen 5(1), prvi pododstavek | Člen 8(1), prvi pododstavek |
| Člen 5(1), drugi pododstavek, točka (a) | Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (a), točke (i) do (vii) |
| — | Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (a), točka (viia) |
| — | Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (b) |
| Člen 5(1), drugi pododstavek, točka (b) | Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (c) |
| Člen 5(2) | Člen 8(2) |
| Člen 5(3) | Člen 8(3) |
| Člen 6(1), prvi in drugi pododstavek | Člen 4(1) |
| Člen 6(2) | Člen 4(5) |
| Člen 6(3) | Člen 4(2) |
| Člen 6(1), tretji pododstavek | Člen 4(4) |
| Člen 7(1) do (3) | Člen 7 |
| — | Člen 7(3a) |
| Člen 8(1) | Člen 10(1) |
| Člen 8(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 10(2), uvodno besedilo |
| Člen 8(2), prvi pododstavek, prva in druga alinea | Člen 10(2), točki (a) in (b) |
| Člen 8(2) drugi pododstavek | — |
| Člen 8(3) | Člen 9(3) |
| Člen 8(4) | Člen 10(5) |
| Člen 8(5) | Člen 9(8), prvi pododstavek |
| — | Člen 9(8), drugi pododstavek |
| Člen 8(6) | Člen 9(7) |
| Člen 8(7) | Člen 9(9) |
| — | Člen 10(-1) |
| — | Člen 10(2a) |
| | |
| | |
| Člen 8a(1) | Člen 13(1) |
| — | Člen 13(2), prvi pododstavek |
| Člen 8a(2) | Člen 13(2), drugi pododstavek |
| — | Člen 13(2), tretji pododstavek |
| Člen 8a(3) | Člen 13(3), prvi do tretji pododstavek |
| | Člen 13(3), četrti pododstavek |
| Člen 8b, prvi stavek | Člen 10(7) |
| Člen 8b, drugi stavek | Člen 14 |
| Člen 8b, tretji stavek | — |
| Člen 9 | Člen 12 |
| Člen 10(1) | Člen 9(1) |
| Člen 10(2) | — |
| Člen 10(3) | Člen 10(4) |
| Člen 10(4), uvodno besedilo in točka (a), prva, druga in tretja alinea | Člen 10(5), pri pododstavek, točke (a)(i), (ii) in (iii) |
| Člen 10(4), točke (b),(c) in (d) | Člen 10(5), prvi pododstavek, točke (b),(c) in (d) |
| — | Člen 10(5), drugi pododstavek |
| Člen 10(5) | Člen 10(7) |
| — | Člen 10(6) |
| Člen 10(6) | Člen 9(3) |
| Člen 10(7) | Člen 9(4) |
| Člen 10(8) | Člen 9(5) |
| Člen 10(9) | Člen 9(6) |
| Člen 10a | — |
| Člen 11 | Člen 19 |
| Člen 12 | Člen 20 |
| Člen 13(1) in (2) | Člen 16(1) in (2) |
| — | Člen 16(3) |
| Člen 13(3) | Člen 16(4) |
| Člen 13(4) | — |
| — | Člen 15 |
| Člen 14(1) | Člen 17(1) |
| — | Člen 17(2) |
| Člen 14(2) | Člen 18(1) |
| Člen 14(3) | — |
| Člen 14(4) | Člen 18(2) |
| Člen 14(5) | Člen 18(3) |
| — | Člen 18(3a) |
| Člen 14(6), točki (a) in (b) | Člen 18(4) prvi in drugi pododstavek |
| Člen 14a(1) | Člen 21(1) |
| — | Člen 21(1a) |
| Člen 14a(2) | Člen 21(2) |
| — | Člen 22 |
| Člen 15 | Člen 23 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (EGS) št. 95/93

Ta uredba

Člen 1(1) in (2)

Člen 1(1) in (2)

Člen 1(3)

—

Člen 2, točka (a)

Člen 2, točka (1)

Člen 2, točka (b)

Člen 2, točka (2)

Člen 2, točka (c)

—

Člen 2, točka (d)

Člen 2, točka (3)

Člen 2, točka (e)

Člen 2, točka (4)

Člen 2, točka (f)(i)

Člen 2, točka (5)

Člen 2, točka (f)(ii)

Člen 2, točka (6)

—

Člen 2, točka (7)

—

Člen 2, točka (8)

Člen 2, točka (g)

Člen 2, točka (11)

Člen 2, točka (h)

—

Člen 2, točka (i)

Člen 2, točka (10)

Člen 2, točka (j)

Člen 2, točka (12)

Člen 2, točka (k)

Člen 2, točka (13)

Člen 2, točka (l)

Člen 2, točka (14)

Člen 2, točka (m)

Člen 2, točka (15)

—

Člen 2, točka (16)

—

Člen 2, točka (17)

—

Člen 2, točka (18)

—

Člen 2, točka (19)

—

Člen 2, točka (20)

—

Člen 2, točka (21)

Člen 3(1)

Člen 3(1)

Člen 3(2)

Člen 3(2)

Člen 3(3)

Člen 3(3)

Člen 3(4)

Člen 3(4)

—

Člen 3(5)

Člen 3(5)

Člen 3(6)

Člen 3(6)

Člen 3(7)

Člen 3(7)

Člen 3(8)

—

Člen 3(9)

—

Člen 3(10)

Člen 4(1)

Člen 5(1)

—

Člen 5(2)

Člen 4(2), točka (a)

Člen 5(3), točka (a)

Člen 4(2), točka (b), prvi stavek

Člen 5(3), točka (b)

—

Člen 5(3), točka (b)(i)

—

Člen 5(3), točka (b)(ii)

—

Člen 5(3), točki (b)(iia) in (iib)

Člen 4(2), točka (b), drugi stavek

Člen 5(3), točka (c)

Člen 4(2), točka (c)

Člen 5(3), točka (d)

—

Člen 5(3), drugi podpodstavek

Člen 4(3)

Člen 5(4)

Člen 4(4)

Člen 5(5)

Člen 4(5)

Člen 5(6)

Člen 4(6)

Člen 5(7)

Člen 4(7)

Člen 5(7) in člen 6(1), prvi pododstavek

—

Člen 6(1), drugi pododstavek

—

Člen 6(2)

Člen 4(8)

Člen 6(3)

—

Člen 6(4)

Člen 4(9)

—

Člen 4(10)

Člen 6(5)

Člen 5(1), prvi pododstavek

Člen 8(1), prvi pododstavek

Člen 5(1), drugi pododstavek, točka (a)

Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (a), točke (i) do (vii)

—

Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (a), točka (viia)

—

Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (b)

Člen 5(1), drugi pododstavek, točka (b)

Člen 8(1), drugi pododstavek, točka (c)

Člen 5(2)

Člen 8(2)

Člen 5(3)

Člen 8(3)

Člen 6(1), prvi in drugi pododstavek

Člen 4(1)

Člen 6(2)

Člen 4(5)

Člen 6(3)

Člen 4(2)

Člen 6(1), tretji pododstavek

Člen 4(4)

Člen 7(1) do (3)

Člen 7

—

Člen 7(3a)

Člen 8(1)

Člen 10(1)

Člen 8(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 10(2), uvodno besedilo

Člen 8(2), prvi pododstavek, prva in druga alinea

Člen 10(2), točki (a) in (b)

Člen 8(2) drugi pododstavek

—

Člen 8(3)

Člen 9(3)

Člen 8(4)

Člen 10(5)

Člen 8(5)

Člen 9(8), prvi pododstavek

—

Člen 9(8), drugi pododstavek

Člen 8(6)

Člen 9(7)

Člen 8(7)

Člen 9(9)

—

Člen 10(-1)

—

Člen 10(2a)

Člen 8a(1)

Člen 13(1)

—

Člen 13(2), prvi pododstavek

Člen 8a(2)

Člen 13(2), drugi pododstavek

—

Člen 13(2), tretji pododstavek

Člen 8a(3)

Člen 13(3), prvi do tretji pododstavek

Člen 13(3), četrti pododstavek

Člen 8b, prvi stavek

Člen 10(7)

Člen 8b, drugi stavek

Člen 14

Člen 8b, tretji stavek

—

Člen 9

Člen 12

Člen 10(1)

Člen 9(1)

Člen 10(2)

—

Člen 10(3)

Člen 10(4)

Člen 10(4), uvodno besedilo in točka (a), prva, druga in tretja alinea

Člen 10(5), pri pododstavek, točke (a)(i), (ii) in (iii)

Člen 10(4), točke (b),(c) in (d)

Člen 10(5), prvi pododstavek, točke (b),(c) in (d)

—

Člen 10(5), drugi pododstavek

Člen 10(5)

Člen 10(7)

—

Člen 10(6)

Člen 10(6)

Člen 9(3)

Člen 10(7)

Člen 9(4)

Člen 10(8)

Člen 9(5)

Člen 10(9)

Člen 9(6)

Člen 10a

—

Člen 11

Člen 19

Člen 12

Člen 20

Člen 13(1) in (2)

Člen 16(1) in (2)

—

Člen 16(3)

Člen 13(3)

Člen 16(4)

Člen 13(4)

—

—

Člen 15

Člen 14(1)

Člen 17(1)

—

Člen 17(2)

Člen 14(2)

Člen 18(1)

Člen 14(3)

—

Člen 14(4)

Člen 18(2)

Člen 14(5)

Člen 18(3)

—

Člen 18(3a)

Člen 14(6), točki (a) in (b)

Člen 18(4) prvi in drugi pododstavek

Člen 14a(1)

Člen 21(1)

—

Člen 21(1a)

Člen 14a(2)

Člen 21(2)

—

Člen 22

Člen 15

Člen 23

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/245

---

P7_TA(2012)0496

Uvedba s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0828), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0828),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0456/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0456/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, nemškega zveznega sveta in nizozemskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, nemškega zveznega sveta in nizozemskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0372/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0372/2012),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

---

P7_TC1-COD(2011)0398

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(1)

Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja.

| (2) | Trajnostni razvoj zračnega prevoza narekuje uvedbo ukrepov, katerih cilj je zmanjšati obremenitev s hrupom

  hrup
  zrakoplovov na letališčih
  in v njihovi okolici
  s posebnimi problemi s hrupom. Veliko število državljanov Unije je izpostavljenih visokim ravnem hrupa, kar lahko negativno vpliva na zdravje
  , zlasti zaradi nočnih letov
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Trajnostni razvoj zračnega prevoza narekuje uvedbo ukrepov, katerih cilj je zmanjšati obremenitev s hrupom

  hrup
  zrakoplovov na letališčih
  in v njihovi okolici
  s posebnimi problemi s hrupom. Veliko število državljanov Unije je izpostavljenih visokim ravnem hrupa, kar lahko negativno vpliva na zdravje
  , zlasti zaradi nočnih letov
  . [Sprememba 1]

| (3) | Po izločitvi najhrupnejših zrakoplovov v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (4) in Direktivo 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) (5), je treba nove ukrepe dopolniti, da bi se organom omogočilo, da s pomočjo mednarodnega okvira uravnoteženega pristopa k upravljanju hrupa ukrepajo v zvezi z najhrupnejšimi zrakoplovi in tako izboljšajo stanje glede hrupa v bližini letališč v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Po izločitvi najhrupnejših zrakoplovov v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (4) in Direktivo 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) (5), je treba nove ukrepe dopolniti, da bi se organom omogočilo, da s pomočjo mednarodnega okvira uravnoteženega pristopa k upravljanju hrupa ukrepajo v zvezi z najhrupnejšimi zrakoplovi in tako izboljšajo stanje glede hrupa v bližini letališč v Uniji.

| (4) | Resolucija A33/7 Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) uvaja pojem „uravnoteženega pristopa“ k upravljanju hrupa in določa skladno metodo za obravnavanje hrupa zrakoplovov. „Uravnotežen pristop“ ICAO bi moral ostati temelj upravljanja hrupa na področju letalstva kot globalnega sektorja. Uravnotežen pristop priznava pomen ustreznih zakonskih obveznosti, obstoječih sporazumov, veljavnih zakonov in opredeljenih politik ter jih ne prejudicira. Z vključevanjem mednarodnih predpisov v uravnotežen pristop v tej uredbi bi se morala v veliki meri zmanjšati tveganja mednarodnih sporov v primerih, ko s hrupom povezane omejitve obratovanja vplivajo na letalske prevoznike iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(4)

Resolucija A33/7 Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) uvaja pojem „uravnoteženega pristopa“ k upravljanju hrupa in določa skladno metodo za obravnavanje hrupa zrakoplovov. „Uravnotežen pristop“ ICAO bi moral ostati temelj upravljanja hrupa na področju letalstva kot globalnega sektorja. Uravnotežen pristop priznava pomen ustreznih zakonskih obveznosti, obstoječih sporazumov, veljavnih zakonov in opredeljenih politik ter jih ne prejudicira. Z vključevanjem mednarodnih predpisov v uravnotežen pristop v tej uredbi bi se morala v veliki meri zmanjšati tveganja mednarodnih sporov v primerih, ko s hrupom povezane omejitve obratovanja vplivajo na letalske prevoznike iz tretjih držav.

| (5) | Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 15. februarja 2008 z naslovom „S hrupom povezane omejitve obratovanja na letališčih EU“ poudarja, da je treba v besedilu Direktive 2002/30/ES pojasniti porazdelitev odgovornosti ter točno določene obveznosti in pravice zainteresiranih strani med postopkom ocenjevanja hrupa, da bi se zagotovilo izvajanje stroškovno učinkovitih ukrepov za namen doseganja ciljev zmanjšanja hrupa. |
| --- | --- |

(5)

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 15. februarja 2008 z naslovom „S hrupom povezane omejitve obratovanja na letališčih EU“ poudarja, da je treba v besedilu Direktive 2002/30/ES pojasniti porazdelitev odgovornosti ter točno določene obveznosti in pravice zainteresiranih strani med postopkom ocenjevanja hrupa, da bi se zagotovilo izvajanje stroškovno učinkovitih ukrepov za namen doseganja ciljev zmanjšanja hrupa.

| (6) | Uvedba omejitev obratovanja na posameznih letališčih Unije s strani držav članic lahko kljub omejevanju zmogljivosti prispeva k izboljšanju stanja glede hrupa v bližini letališč. Vendar lahko neučinkovita uporaba obstoječih zmogljivosti povzroči izkrivljanje konkurence ali omejitev splošne učinkovitosti letalskega omrežja Unije. Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ti cilje lažje dosežejo na ravni Unije s pomočjo usklajenih predpisov o uvedbi omejitev obratovanja v okviru postopka upravljanja hrupa, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. Taka usklajena metoda ne določa ciljev glede kakovosti hrupa, ki bodo še naprej izhajali iz Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (6) ali drugih evropskih, nacionalnih ali lokalnih predpisov, in ne prejudicira dejanske izbire ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

Uvedba omejitev obratovanja na posameznih letališčih Unije s strani držav članic lahko kljub omejevanju zmogljivosti prispeva k izboljšanju stanja glede hrupa v bližini letališč. Vendar lahko neučinkovita uporaba obstoječih zmogljivosti povzroči izkrivljanje konkurence ali omejitev splošne učinkovitosti letalskega omrežja Unije. Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ti cilje lažje dosežejo na ravni Unije s pomočjo usklajenih predpisov o uvedbi omejitev obratovanja v okviru postopka upravljanja hrupa, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. Taka usklajena metoda ne določa ciljev glede kakovosti hrupa, ki bodo še naprej izhajali iz Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (6) ali drugih evropskih, nacionalnih ali lokalnih predpisov, in ne prejudicira dejanske izbire ukrepov.

| (6a) | Z namenom zmanjšanja potrebe po omejitvi obratovanja bi bilo treba nacionalne akcijske načrte iz Direktive 2002/49/ES v bližnji prihodnosti dopolniti s sprejetjem dopolnilnih ukrepov za upravljanje zunanjega hrupa na letališčih, kot sta zvočna izolacija stanovanjskih objektov in načrtovanje zvočnih pregrad na splošno. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(6a)

Z namenom zmanjšanja potrebe po omejitvi obratovanja bi bilo treba nacionalne akcijske načrte iz Direktive 2002/49/ES v bližnji prihodnosti dopolniti s sprejetjem dopolnilnih ukrepov za upravljanje zunanjega hrupa na letališčih, kot sta zvočna izolacija stanovanjskih objektov in načrtovanje zvočnih pregrad na splošno. [Sprememba 2]

| (7) | Medtem ko se mora ocenjevanje hrupa redno izvajati, se dodatni ukrepi za zmanjšanje hrupa na podlagi takšnih ocen oblikujejo le, če trenutna kombinacija ukrepov za blaženje hrupa ne dosega ciljev zmanjšanja hrupa. |
| --- | --- |

(7)

Medtem ko se mora ocenjevanje hrupa redno izvajati, se dodatni ukrepi za zmanjšanje hrupa na podlagi takšnih ocen oblikujejo le, če trenutna kombinacija ukrepov za blaženje hrupa ne dosega ciljev zmanjšanja hrupa.

| (8) | Medtem ko analiza stroškov in koristi prikazuje skupne učinke na gospodarsko blaginjo

  bi bilo treba določiti cilj zmanjšanja hrupa
  s primerjavo vseh stroškov in
  vseh
  koristi, se ocena stroškovne učinkovitosti osredotoča na čim bolj

  bi moral biti instrument za dosego tega cilja
  stroškovno učinkovit način doseganja zastavljenega cilja in zahteva samo primerjavo stroškov

  ter bi moral upoštevati zdravstveni, ekonomski in socialni vidik
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(8)

Medtem ko analiza stroškov in koristi prikazuje skupne učinke na gospodarsko blaginjo

  bi bilo treba določiti cilj zmanjšanja hrupa
  s primerjavo vseh stroškov in
  vseh
  koristi, se ocena stroškovne učinkovitosti osredotoča na čim bolj

  bi moral biti instrument za dosego tega cilja
  stroškovno učinkovit način doseganja zastavljenega cilja in zahteva samo primerjavo stroškov

  ter bi moral upoštevati zdravstveni, ekonomski in socialni vidik
  . [Sprememba 4]

| (9) | Odložitev ukrepov za blaženje hrupa je pomembna, da bi se izognili neželenim posledicam za letalsko varnost, zmogljivost letališča in konkurenco. Medtem ko se lahko postopek pritožbe proti omejitvam obratovanja, ki so povezane s hrupom, nanaša na cilje zmanjšanja hrupa, metode ocenjevanja in izbiro stroškovno učinkovitih ukrepov, pritožba ne sme odložiti njihovega izvajanja. Zato

  Komisija
  bi morala imeti Komisija možnost, da lahko precej

  predlagane omejitve obratovanja pregleda
  pred začetkom izvajanja ukrepov uporabi pravico do pregleda ter odloži ukrepe, za katere velja, da imajo lahko nezaželene ali nepopravljive posledice. Priznano je, da mora biti odložitev časovno omejena.

  njihovim izvajanjem. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(9)

Odložitev ukrepov za blaženje hrupa je pomembna, da bi se izognili neželenim posledicam za letalsko varnost, zmogljivost letališča in konkurenco. Medtem ko se lahko postopek pritožbe proti omejitvam obratovanja, ki so povezane s hrupom, nanaša na cilje zmanjšanja hrupa, metode ocenjevanja in izbiro stroškovno učinkovitih ukrepov, pritožba ne sme odložiti njihovega izvajanja. Zato

  Komisija
  bi morala imeti Komisija možnost, da lahko precej

  predlagane omejitve obratovanja pregleda
  pred začetkom izvajanja ukrepov uporabi pravico do pregleda ter odloži ukrepe, za katere velja, da imajo lahko nezaželene ali nepopravljive posledice. Priznano je, da mora biti odložitev časovno omejena.

  njihovim izvajanjem. [Sprememba 5]

| (9a) | Uporaba odobrenih postopkov obratovanja za zmanjšanje hrupa bi morala zagotoviti, da se ohrani potrebna varnost letov, in sicer tako, da se upoštevajo vsi dejavniki, ki lahko vplivajo na posamično obratovanje. Ukrepi obratovanja za zmanjšanje hrupa ne smejo ovirati ali preprečiti protiterorističnih varnostnih ukrepov. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(9a)

Uporaba odobrenih postopkov obratovanja za zmanjšanje hrupa bi morala zagotoviti, da se ohrani potrebna varnost letov, in sicer tako, da se upoštevajo vsi dejavniki, ki lahko vplivajo na posamično obratovanje. Ukrepi obratovanja za zmanjšanje hrupa ne smejo ovirati ali preprečiti protiterorističnih varnostnih ukrepov. [Sprememba 6]

| (10) | Pri ocenjevanju

  Ocenjevanje
  hrupa je treba izhajati iz obstoječih razpoložljivih informacij ter zagotoviti, da so

  bi moralo v skladu z Direktivo 2002/49/ES temeljiti na objektivnih in merljivih ter enotnih merilih, veljavnih v vseh državah članicah.
  Takšne informacije
  bi morale biti
  zanesljive
  , pridobljene na pregleden način ter primerljive
  in dostopne pristojnim organom in

  vsem
  zainteresiranim stranem.
  Ocenjevanje bi morala vključevati spremljanje najnovejših tehnik in izmenjava informacij o najnovejših ugotovitvah glede uporabljenih metod.
  Pristojni organi bi morali vzpostaviti potrebna orodja za spremljanje in izvrševanje.
  Ocenjevanje hrupa bi morale izvesti ali nadzorovati zunanje službe, ki so neodvisne od letaliških družb. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(10)

Pri ocenjevanju

  Ocenjevanje
  hrupa je treba izhajati iz obstoječih razpoložljivih informacij ter zagotoviti, da so

  bi moralo v skladu z Direktivo 2002/49/ES temeljiti na objektivnih in merljivih ter enotnih merilih, veljavnih v vseh državah članicah.
  Takšne informacije
  bi morale biti
  zanesljive
  , pridobljene na pregleden način ter primerljive
  in dostopne pristojnim organom in

  vsem
  zainteresiranim stranem.
  Ocenjevanje bi morala vključevati spremljanje najnovejših tehnik in izmenjava informacij o najnovejših ugotovitvah glede uporabljenih metod.
  Pristojni organi bi morali vzpostaviti potrebna orodja za spremljanje in izvrševanje.
  Ocenjevanje hrupa bi morale izvesti ali nadzorovati zunanje službe, ki so neodvisne od letaliških družb. [Sprememba 7]

| (11) | Priznano je, da so države članice o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, odločile v skladu z nacionalno zakonodajo na podlagi nacionalno priznanih metod za upravljanje hrupa, ki mogoče (še) niso v celoti skladne z metodo, opisano v splošno priznanem poročilu Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), dokument 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa v bližini civilnih letališč“, niti ne uporabljajo mednarodno priznanih informacij o ravneh hrupa zrakoplova. Vendar bi bilo treba učinkovitost in uspešnost omejitve obratovanja skupaj z učinkovitostjo in uspešnostjo ustreznega akcijskega načrta, v okviru katerega je določena omejitev, oceniti v skladu z metodami, predpisanimi v dokumentu 29 ECAC in uravnoteženem pristopu ICAO. Države članice bi morale zato prilagoditi svoje ocene omejitev obratovanja, ki jih izvajajo na podlagi nacionalne zakonodaje, da bi bile v celoti skladne z dokumentom 29 ECAC. |
| --- | --- |

(11)

Priznano je, da so države članice o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, odločile v skladu z nacionalno zakonodajo na podlagi nacionalno priznanih metod za upravljanje hrupa, ki mogoče (še) niso v celoti skladne z metodo, opisano v splošno priznanem poročilu Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), dokument 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa v bližini civilnih letališč“, niti ne uporabljajo mednarodno priznanih informacij o ravneh hrupa zrakoplova. Vendar bi bilo treba učinkovitost in uspešnost omejitve obratovanja skupaj z učinkovitostjo in uspešnostjo ustreznega akcijskega načrta, v okviru katerega je določena omejitev, oceniti v skladu z metodami, predpisanimi v dokumentu 29 ECAC in uravnoteženem pristopu ICAO. Države članice bi morale zato prilagoditi svoje ocene omejitev obratovanja, ki jih izvajajo na podlagi nacionalne zakonodaje, da bi bile v celoti skladne z dokumentom 29 ECAC.

| (12) | Centralizacija informacij o hrupu bi bistveno zmanjšala upravno breme za letalske prevoznike in letališke družbe. Take informacije se trenutno posredujejo in upravljajo na ravni posameznih letališč. Ti podatki jim morajo biti na voljo za namene obratovanja. Pomembno je, da se za certificiranje ravni hrupa kot orodje za preverjanje uporabi banka podatkov Evropske agencije za varnost v letalstvu (Agencija) skupaj s podatki o posameznih letih Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (Eurocontrol). Taki podatki se že sistematično zahtevajo za namene upravljanja pretoka na centralni ravni, vendar jih je treba natančno opredeliti za namene te uredbe in za uredbo o načrtu izvedbe v zvezi z upravljanjem zračnega prometa. Odprt dostop do potrjenih podatkov o modeliranju bi moral izboljšati kakovost kartiranja izolinij hrupa na posameznih letališčih in strateškega kartiranja, kar bi pomagalo pri odločitvah glede politike. |
| --- | --- |

(12)

Centralizacija informacij o hrupu bi bistveno zmanjšala upravno breme za letalske prevoznike in letališke družbe. Take informacije se trenutno posredujejo in upravljajo na ravni posameznih letališč. Ti podatki jim morajo biti na voljo za namene obratovanja. Pomembno je, da se za certificiranje ravni hrupa kot orodje za preverjanje uporabi banka podatkov Evropske agencije za varnost v letalstvu (Agencija) skupaj s podatki o posameznih letih Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (Eurocontrol). Taki podatki se že sistematično zahtevajo za namene upravljanja pretoka na centralni ravni, vendar jih je treba natančno opredeliti za namene te uredbe in za uredbo o načrtu izvedbe v zvezi z upravljanjem zračnega prometa. Odprt dostop do potrjenih podatkov o modeliranju bi moral izboljšati kakovost kartiranja izolinij hrupa na posameznih letališčih in strateškega kartiranja, kar bi pomagalo pri odločitvah glede politike.

| (13) | Da bi se pokazal nenehen tehnološki napredek na področju tehnologij motorja in ogrodja zrakoplova ter metod

  in odrazile metode
  za kartiranje izolinij hrupa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejeme akte v zvezi z rednim dopolnjevanjem standardov

  metode in tehničnega poročila v zvezi z ocenjevanjem stanja
  glede hrupa zrakoplovov iz te uredbe in sklicevanjem na povezane metode certificiranja, spreminjanjem opredelitve mejno ustreznih zrakoplovov in temu ustrezno civilnih zrakoplovov ter dopolnjevanjem sklicevanj na metode za izračunavanje izolinij hrupa

  na letališču
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(13)

Da bi se pokazal nenehen tehnološki napredek na področju tehnologij motorja in ogrodja zrakoplova ter metod

  in odrazile metode
  za kartiranje izolinij hrupa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejeme akte v zvezi z rednim dopolnjevanjem standardov

  metode in tehničnega poročila v zvezi z ocenjevanjem stanja
  glede hrupa zrakoplovov iz te uredbe in sklicevanjem na povezane metode certificiranja, spreminjanjem opredelitve mejno ustreznih zrakoplovov in temu ustrezno civilnih zrakoplovov ter dopolnjevanjem sklicevanj na metode za izračunavanje izolinij hrupa

  na letališču
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 8]

| (13a) | Da bi zagotovili pravno varnost in zanesljivost načrtovanja, omejitve obratovanja in odločitve o obratovanju letališč, vključno s sodnimi odločbami in rezultati mediacije, ki so bile pred pričetkom veljavnosti te uredbe že uvedene ali so bile v postopku preučevanja, ne bi smele biti predmet te uredbe, ampak bi jih bilo treba obravnavati v skladu z obstoječimi pravili. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(13a)

Da bi zagotovili pravno varnost in zanesljivost načrtovanja, omejitve obratovanja in odločitve o obratovanju letališč, vključno s sodnimi odločbami in rezultati mediacije, ki so bile pred pričetkom veljavnosti te uredbe že uvedene ali so bile v postopku preučevanja, ne bi smele biti predmet te uredbe, ampak bi jih bilo treba obravnavati v skladu z obstoječimi pravili. [Sprememba 9]

| (16) | Ob upoštevanju potrebe po dosledni uporabi metode za ocenjevanje hrupa na letalskem trgu Unije ta uredba določa skupna pravila na področju omejitev delovanja, ki so povezane s hrupom. Zato bi bilo treba Direktivo 2002/30/ES preklicati – |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju potrebe po dosledni uporabi metode za ocenjevanje hrupa na letalskem trgu Unije ta uredba določa skupna pravila na področju omejitev delovanja, ki so povezane s hrupom. Zato bi bilo treba Direktivo 2002/30/ES preklicati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina, cilji in področje uporabe

1.   Ta uredba v skladu z uravnoteženim pristopom določa pravila za usklajeno uvedbo s hrupom povezanih omejitev obratovanja po načelu letališče-za-letališčem
  in kjer se odkrije s hrupom povezana težava
  , kar bo pomagalo izboljšati stanje glede hrupa in omejiti ali zmanjšati število ljudi, na katere bistveno vplivajo škodljivi učinki hrupa

  vpliva hrup
  zrakoplovov. [Sprememba 11]

2.   Cilji te uredbe so:

| (a) | na ravni posameznih letališč olajšati doseganje posebnih ciljev zmanjšanja okoljskega hrupa, kot je določeno v predpisih Unije ter nacionalnih in

  ali
  lokalnih predpisih, in oceniti njihovo soodvisnost z drugimi okoljskimi cilji
  , vključno z zdravstvenimi vidiki
  ; in [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(a)

na ravni posameznih letališč olajšati doseganje posebnih ciljev zmanjšanja okoljskega hrupa, kot je določeno v predpisih Unije ter nacionalnih in

  ali
  lokalnih predpisih, in oceniti njihovo soodvisnost z drugimi okoljskimi cilji
  , vključno z zdravstvenimi vidiki
  ; in [Sprememba 12]

| (b) | omogočiti izbiro stroškovno najučinkovitejših ukrepov za blaženje hrupa v skladu z uravnoteženim pristopom,
  pri katerih se upoštevajo zdravstven, ekonomski in socialni vidiki,
  da bi se dosegel trajnostni razvoj zmogljivosti omrežja za upravljanje letališč in zračnega prometa v skladu z vidikom od izhoda na letalo do izhoda na letalo. [Spremembi 44 in 48] |
| --- | --- |

(b)

omogočiti izbiro stroškovno najučinkovitejših ukrepov za blaženje hrupa v skladu z uravnoteženim pristopom,
  pri katerih se upoštevajo zdravstven, ekonomski in socialni vidiki,
  da bi se dosegel trajnostni razvoj zmogljivosti omrežja za upravljanje letališč in zračnega prometa v skladu z vidikom od izhoda na letalo do izhoda na letalo. [Spremembi 44 in 48]

3.   Ta uredba se uporablja za civilne zrakoplove

  lete civilnih zrakoplovov
  . [Sprememba 14]

Ne uporablja se za zrakoplove

  lete zrakoplovov
  , ki opravljajo vojaške, carinske, policijske ali podobne naloge. [Sprememba 15]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „letališče“ pomeni letališče z več kakor 50  000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu (premik pomeni vzlet ali pristanek), ob upoštevanju povprečnega števila premikov v zadnjih treh koledarskih letih pred ocenjevanjem hrupa; |
| --- | --- |

(1)

„letališče“ pomeni letališče z več kakor 50  000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu (premik pomeni vzlet ali pristanek), ob upoštevanju povprečnega števila premikov v zadnjih treh koledarskih letih pred ocenjevanjem hrupa;

| (2) | „uravnoteženi pristop“ pomeni metodo

  proces
  ,
  ki ga je določila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO)
  v 
  delu V zvezka 1 Priloge 16 Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (v nadaljevanju: Čikaška konvencija)
  , v skladu s katero

  katerim
  se dosledno preuči vrsta razpoložljivih ukrepov, tj. zmanjšanje hrupa zrakoplovov pri izvoru, načrtovanje in urejanje rabe zemljišč, operativni postopki za zmanjšanje hrupa in omejitve obratovanja, in sicer za namen stroškovno najučinkovitejšega reševanja problema

  zmanjšanja
  hrupa
  , med drugim ob upoštevanju zdravstvenega in ekonomskega vidika
  po načelu letališče-za-letališčem
  , da se zaščiti zdravje državljanov, ki živijo na bližnjih območjih
  ; [Spremembi 45 in 49] |
| --- | --- |

(2)

„uravnoteženi pristop“ pomeni metodo

  proces
  ,
  ki ga je določila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO)
  v 
  delu V zvezka 1 Priloge 16 Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (v nadaljevanju: Čikaška konvencija)
  , v skladu s katero

  katerim
  se dosledno preuči vrsta razpoložljivih ukrepov, tj. zmanjšanje hrupa zrakoplovov pri izvoru, načrtovanje in urejanje rabe zemljišč, operativni postopki za zmanjšanje hrupa in omejitve obratovanja, in sicer za namen stroškovno najučinkovitejšega reševanja problema

  zmanjšanja
  hrupa
  , med drugim ob upoštevanju zdravstvenega in ekonomskega vidika
  po načelu letališče-za-letališčem
  , da se zaščiti zdravje državljanov, ki živijo na bližnjih območjih
  ; [Spremembi 45 in 49]

| (3) | „zrakoplov“ pomeni zrakoplov z nepremičnimi krili, katerih največja certificirana vzletna masa znaša 34  000 kg ali več, ali katerih certificirana maksimalna notranja ureditev za zadevni tip zrakoplova obsega več kakor 19 potniških sedežev, pri čemer v tem številu niso upoštevani sedeži, ki so namenjeni samo za posadko; |
| --- | --- |

(3)

„zrakoplov“ pomeni zrakoplov z nepremičnimi krili, katerih največja certificirana vzletna masa znaša 34  000 kg ali več, ali katerih certificirana maksimalna notranja ureditev za zadevni tip zrakoplova obsega več kakor 19 potniških sedežev, pri čemer v tem številu niso upoštevani sedeži, ki so namenjeni samo za posadko;

| (4) | „mejno ustrezni zrakoplov“ pomeni civilni zrakoplov, ki je
  certificiran
  v skladu s certifikacijskimi

  z
  omejitvami, določenimi v poglavju 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (Čikaška konvencija), v razponu zbirne meje, ki ne presega 10 EPNdB

  je manjša od 8 EPNdB
  (Effective Perceived Noise in decibels – dejansko zaznana raven hrupa v decibelih), pri čemer je

  v štiriletnem prehodnem obdobju po ...



   (7)



  oziroma manjša od 10 EPNdB po izteku tega prehodnega obdobja.
  Zbirna meja je število, izraženo v enotah EPNdB, ki ga dobimo s seštevanjem posameznih odstopanj (tj. razlike med certificirano ravnjo hrupa in najvišjo dovoljeno ravnjo hrupa) na vsaki od treh referenčnih točk za merjenje hrupa, kakor je opredeljeno v poglavju 4

  poglavju 3
  dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(4)

„mejno ustrezni zrakoplov“ pomeni civilni zrakoplov, ki je
  certificiran
  v skladu s certifikacijskimi

  z
  omejitvami, določenimi v poglavju 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (Čikaška konvencija), v razponu zbirne meje, ki ne presega 10 EPNdB

  je manjša od 8 EPNdB
  (Effective Perceived Noise in decibels – dejansko zaznana raven hrupa v decibelih), pri čemer je

  v štiriletnem prehodnem obdobju po ...



   (7)



  oziroma manjša od 10 EPNdB po izteku tega prehodnega obdobja.
  Zbirna meja je število, izraženo v enotah EPNdB, ki ga dobimo s seštevanjem posameznih odstopanj (tj. razlike med certificirano ravnjo hrupa in najvišjo dovoljeno ravnjo hrupa) na vsaki od treh referenčnih točk za merjenje hrupa, kakor je opredeljeno v poglavju 4

  poglavju 3
  dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji; [Sprememba 17]

| (5) | „ukrep, povezan s hrupom“ pomeni vsak ukrep, ki vpliva na stanje glede hrupa v bližini letališč in za katerega veljajo načela usklajenega pristopa ICAO, vključno z neoperativnimi ukrepi, ki lahko vplivajo na število ljudi, ki so izpostavljeni hrupu zrakoplovov; |
| --- | --- |

(5)

„ukrep, povezan s hrupom“ pomeni vsak ukrep, ki vpliva na stanje glede hrupa v bližini letališč in za katerega veljajo načela usklajenega pristopa ICAO, vključno z neoperativnimi ukrepi, ki lahko vplivajo na število ljudi, ki so izpostavljeni hrupu zrakoplovov;

| (6) | „omejitve obratovanja“ pomeni s hrupom povezan ukrep, ki omejuje dostop do letališča ali zmanjšuje optimalno zmogljivost uporabe letališča, vključuje pa omejitve obratovanja, katerih cilj je na določenih letališčih izločiti iz prometa mejno ustrezne zrakoplove, pa tudi delne omejitve obratovanja, ki vplivajo na uporabo civilnih zrakoplovov v določenem časovnem obdobju

  se recimo uporabljajo za določeno časovno obdobje čez dan ali le za nekatere vzletno-pristajalne steze na letališčih
  . [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(6)

„omejitve obratovanja“ pomeni s hrupom povezan ukrep, ki omejuje dostop do letališča ali zmanjšuje optimalno zmogljivost uporabe letališča, vključuje pa omejitve obratovanja, katerih cilj je na določenih letališčih izločiti iz prometa mejno ustrezne zrakoplove, pa tudi delne omejitve obratovanja, ki vplivajo na uporabo civilnih zrakoplovov v določenem časovnem obdobju

  se recimo uporabljajo za določeno časovno obdobje čez dan ali le za nekatere vzletno-pristajalne steze na letališčih
  . [Sprememba 18]

Člen 3

Pristojni organi
  in pravica do pritožbe

1.   Države članice
  , v katerih se nahaja letališče,
  imenujejo pristojne organe

  enega ali več pristojnih organov
  , ki so odgovorni za sprejemanje ukrepov o omejitvah

  spoštovanje postopka sprejemanja omejitev
  obratovanja, ter neodvisni pritožbeni organ
  v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso
  .

2.   Pristojni organi in pritožbeni organ so neodvisni od vseh organizacij, na katere bi lahko vplival s hrupom povezani ukrep.

3.   Države članice
  pravočasno
  sporočijo Komisiji imena in naslove imenovanih pristojnih organov in pritožbenega organa iz odstavka 1.
  Komisija te informacije objavi.

4.
     
  Države članice zagotovijo pravico do pritožbe proti omejitvam obratovanja, sprejetim v skladu s to uredbo, pred pritožbenim organom v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki. [Sprememba 19]

Člen 4

Splošna pravila o urejanju hrupa zrakoplovov

1.   Države članice sprejmejo

  izvajajo
  uravnotežen pristop v zvezi z urejanjem hrupa zrakoplovov
  za vsako letališče posebej in v okviru področja uporabe te uredbe
  . V ta namen
  ocenijo stanje glede hrupa na posameznem letališču v skladu z Direktivo 2002/49/ES, vključno s škodljivimi učinki za zdravje ljudi. Ko se ugotovi s hrupom povezana težava
  : [Sprememba 20]

| (a) | ocenijo stanje glede hrupa na posameznem letališču;

  zagotovijo, da se opredeli cilj zmanjšanja hrupa za navedeno letališče, ob upoštevanju člena 8 in Priloge V Direktive 2002/49/ES, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

ocenijo stanje glede hrupa na posameznem letališču;

  zagotovijo, da se opredeli cilj zmanjšanja hrupa za navedeno letališče, ob upoštevanju člena 8 in Priloge V Direktive 2002/49/ES, kakor je ustrezno;

| (b) | opredelijo cilj zmanjšanja okoljskega hrupa;
  [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(b)

opredelijo cilj zmanjšanja okoljskega hrupa;
  [Sprememba 21]

| (c) | opredelijo razpoložljive ukrepe za zmanjšanje vpliva hrupa; |
| --- | --- |

(c)

opredelijo razpoložljive ukrepe za zmanjšanje vpliva hrupa;

| (d) | ocenijo verjetno stroškovno učinkovitost

  opravijo formalno in celovito oceno verjetne stroškovne učinkovitosti
  razpoložljivih ukrepov; [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(d)

ocenijo verjetno stroškovno učinkovitost

  opravijo formalno in celovito oceno verjetne stroškovne učinkovitosti
  razpoložljivih ukrepov; [Sprememba 22]

| (e) | izberejo ukrepe; |
| --- | --- |

(e)

izberejo ukrepe;

| (f) | se na pregleden način posvetujejo z zainteresiranimi stranmi o načrtovanih ukrepih; |
| --- | --- |

(f)

se na pregleden način posvetujejo z zainteresiranimi stranmi o načrtovanih ukrepih;

| (g) | odločajo o ukrepih in zagotavljajo zadostna obvestila; |
| --- | --- |

(g)

odločajo o ukrepih in zagotavljajo zadostna obvestila;

| (h) | izvajajo ukrepe, in |
| --- | --- |

(h)

izvajajo ukrepe, in

| (i) | zagotavljajo reševanje sporov. |
| --- | --- |

(i)

zagotavljajo reševanje sporov.

2.   Države članice pri sprejemanju s hrupom povezanih ukrepov upoštevajo naslednjo kombinacijo razpoložljivih ukrepov, da bi opredelile stroškovno najučinkovitejšo kombinacijo ukrepov:

| (a) | predvidljiv učinek zmanjšanja hrupa zrakoplova pri izvoru; |
| --- | --- |

(a)

predvidljiv učinek zmanjšanja hrupa zrakoplova pri izvoru;

| (b) | načrtovanje in urejanje rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(b)

načrtovanje in urejanje rabe zemljišč;

| (c) | operativni postopki za zmanjšanja hrupa
  , vključno s smernicami za pristajalne in vzletne poti
  ; [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(c)

operativni postopki za zmanjšanja hrupa
  , vključno s smernicami za pristajalne in vzletne poti
  ; [Sprememba 23]

| (d) | omejitve obratovanja, ki pa niso prva izbira. |
| --- | --- |

(d)

omejitve obratovanja, ki pa niso prva izbira.

Razpoložljivi ukrepi lahko vključujejo izločitev mejno ustreznega zrakoplova, če je potrebno.
  Države članice lahko nudijo gospodarske spodbude, da bi letalske prevoznike v prehodnem obdobju iz točke 4 člena 2 spodbudile k uporabi manj hrupnih zrakoplovov. [Sprememba 24]

3.   Države članice lahko v okviru uravnoteženega pristopa razlikujejo med ukrepi za blaženje hrupa glede na tip

  raven hrupa
  zrakoplova, uporabo vzletno-pristajalne steze
  , pot zrakoplova
  in/ali zajeti časovni okvir. [Sprememba 25]

4.   Brez poseganja v odstavek 3 omejitve obratovanja v obliki izločitve mejno ustreznega zrakoplova iz letaliških dejavnosti ne vplivajo na civilni podzvočni zrakoplov, ki je na podlagi prve ali ponovne certifikacije skladen s standardom glede hrupa, določenim v poglavju 4 dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji.

5.   Ukrepi ali kombinacija ukrepov, ki se za določeno letališče sprejmejo v skladu s to uredbo, ne smejo

  morajo
  biti bolj omejevalni, kot je to potrebno

  ustrezni
  , da bi dosegli cilje zmanjšanja okoljskega hrupa, ki so določeni za navedeno letališče. Omejitve obratovanja so nediskriminatorne, zlasti glede državljanstva, identitete ali dejavnosti letalskih prevoznikov
  , ter niso samovoljne
  . [Sprememba 26]

6.   Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, prispevajo k „nacionalnim akcijskim načrtom“, ki se nanašajo na hrup iz zračnega prometa, iz člena 8 Direktive 2002/49/ES.

6a.
     
  Države članice sprejmejo zakonodajne ukrepe, ki so potrebni za izvajanje tega člena, hitro in brez neutemeljenih zamud. [Sprememba 27]

Člen 5

Predpisi v zvezi z ocenjevanjem hrupa

1.   Pristojni organi redno ocenjujejo

  zagotovijo, da se
  stanje glede hrupa na letališčih na svojem ozemlju

  , za katera so pristojni, redno ocenjuje
  v skladu z zahtevami Direktive 2002/49/ES ter nacionalnimi in lokalnimi predpisi. Pristojni organi lahko zaprosijo za podporo organ za oceno uspešnosti iz člena 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (8).

2.   Pristojni organi za oceno sedanjega in prihodnjega stanja glede hrupa uporabijo metodo, kazalnike in informacije, določene v Prilogi I.

3.   Kadar se pri ocenjevanju stanja glede hrupa razkrije

  Če ta ocena pokaže
  , da
  bodo morda

  so za doseganje ciljev zmanjšanja hrupa ali ohranitev ravni hrupa potrebni novi ukrepi,
  omejitve obratovanja za reševanje problema hrupa na letališču,
  pristojni organ

  organi zagotovijo, da:

| (a) | se uporabljajo metoda, kazalniki in informacije iz Priloge I zaradi upoštevanja prispevka vseh vrst ukrepov
  v okviru uravnoteženega pristopa ustrezno upošteva prispevke vsakega posameznega ukrepa v skladu s Prilogo I.; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo metoda, kazalniki in informacije iz Priloge I zaradi upoštevanja prispevka vseh vrst ukrepov
  v okviru uravnoteženega pristopa ustrezno upošteva prispevke vsakega posameznega ukrepa v skladu s Prilogo I.;

| (b) | se na ustrezni ravni vzpostavi tehnično sodelovanje med letališkimi družbami, letalskimi prevozniki in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, da se preučijo ukrepi za blaženje hrupa. Pristojni organi zagotovijo tudi, da se z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki ter pristojnimi lokalnimi organi opravijo posvetovanja ter da se jim zagotovijo tehnične informacije o ukrepih za blaženje hrupa; |
| --- | --- |

(b)

se na ustrezni ravni vzpostavi tehnično sodelovanje med letališkimi družbami, letalskimi prevozniki in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, da se preučijo ukrepi za blaženje hrupa. Pristojni organi zagotovijo tudi, da se z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki ter pristojnimi lokalnimi organi opravijo posvetovanja ter da se jim zagotovijo tehnične informacije o ukrepih za blaženje hrupa;

| (c) | se oceni stroškovna učinkovitost vsake nove omejitve obratovanja v skladu s Prilogo II. Manjše tehnične spremembe obstoječih ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne štejejo za novo omejitev obratovanja; |
| --- | --- |

(c)

se oceni stroškovna učinkovitost vsake nove omejitve obratovanja v skladu s Prilogo II. Manjše tehnične spremembe obstoječih ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne štejejo za novo omejitev obratovanja;

4.   Pristojni organi zagotovijo, da se na ustrezni ravni vzpostavi forum za tehnično sodelovanje med letališko družbo, letalskim prevoznikom in izvajalcem storitev navigacijskih služb pri ukrepih, za katere so ti izvajalci odgovorni, ter ob ustreznem upoštevanju soodvisnosti med ukrepi za blaženje hrupa in zmanjšanje emisij. Člani tega foruma za tehnično sodelovanje se redno posvetujejo z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki in pristojnim organom zagotovijo tehnične informacije in svetovanje glede ukrepov za blaženje hrupa.

5.   Pristojni organi v skladu s Prilogo II ocenijo stroškovno učinkovitost novih ukrepov, kot je določeno v odstavku 3. Manjša tehnična sprememba obstoječega ukrepa brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne šteje za novo omejitev obratovanja.

6.   Pristojni organi organizirajo

| (d) | se organizira
  pravočasno in obsežno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi ter pri tem zagotovijo

  zagotovita
  odprtost in preglednost v zvezi s podatki in metodologijo izračuna. Zainteresirane strani imajo za predložitev pripomb na voljo vsaj tri mesece pred sprejetjem novih ukrepov

  omejitev obratovanja
  . Zainteresirane strani vključujejo vsaj:







  (a) | predstavnike lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališč in na katere vpliva hrup zračnega prometa; |
| --- | --- | --- |

(d)

se organizira
  pravočasno in obsežno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi ter pri tem zagotovijo

  zagotovita
  odprtost in preglednost v zvezi s podatki in metodologijo izračuna. Zainteresirane strani imajo za predložitev pripomb na voljo vsaj tri mesece pred sprejetjem novih ukrepov

  omejitev obratovanja
  . Zainteresirane strani vključujejo vsaj:

(a)

predstavnike lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališč in na katere vpliva hrup zračnega prometa;

| (b) | ustrezne letališke družbe; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne letališke družbe;

| (c) | predstavnike letalskih prevoznikov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

predstavnike letalskih prevoznikov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi;

| (d) | ustrezne izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa;

| (e) | upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011

   (9)
  . |
| --- | --- |

(e)

upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011

   (9)
  .

| (i) | lokalno prebivalstvo, ki živi v bližini letališč, na katerega vpliva hrup zračnega prometa, ali njegove predstavnike in predstavnike ustreznih lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

(i)

lokalno prebivalstvo, ki živi v bližini letališč, na katerega vpliva hrup zračnega prometa, ali njegove predstavnike in predstavnike ustreznih lokalnih in regionalnih organov;

| (ii) | predstavnike lokalnih podjetij s sedežem v okolici letališč, na katerih dejavnosti vplivata zračni promet in obratovanje letališča; |
| --- | --- |

(ii)

predstavnike lokalnih podjetij s sedežem v okolici letališč, na katerih dejavnosti vplivata zračni promet in obratovanje letališča;

| (iii) | ustrezne letališke družbe; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezne letališke družbe;

| (iv) | predstavnike letalskih prevoznikov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi; |
| --- | --- |

(iv)

predstavnike letalskih prevoznikov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi;

| (v) | ustrezne izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(v)

ustrezne izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa;

| (vi) | upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM)



   (10)

  ; |
| --- | --- |

(vi)

upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM)



   (10)

  ;

| (vii) | po potrebi imenovanega koordinatorja slotov. |
| --- | --- |

(vii)

po potrebi imenovanega koordinatorja slotov.

7.   Pristojni organi spremljajo in nadzirajo izvajanje ukrepov za blaženje hrupa in ustrezno ukrepajo.
  Zagotovijo, da so ustrezne informacije na voljo na spletu, in s tem
  lokalnim prebivalcem, ki živijo v bližini letališč, redno zagotavljajo ustrezne informacije

  in drugim zainteresiranim stranem omogočajo brezplačen dostop do teh informacij
  .

Zadevne informacije vključujejo:

| (a) | informacije v zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem zaradi preusmeritve poti v smislu povzročenega vpliva in razlogov za omenjeno preusmeritev; |
| --- | --- |

(a)

informacije v zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem zaradi preusmeritve poti v smislu povzročenega vpliva in razlogov za omenjeno preusmeritev;

| (b) | uporabljena merila za razdelitev in upravljanje prometa na vsakem letališču, ker so z njimi lahko povezani vplivi na okolje ali vplivi hrupa. |
| --- | --- |

(b)

uporabljena merila za razdelitev in upravljanje prometa na vsakem letališču, ker so z njimi lahko povezani vplivi na okolje ali vplivi hrupa.

8.
     
  Pristojni organi zagotavljajo, da upravljavci letaliških objektov nameščajo računalniške sisteme za merjenje hrupa na različnih mestih v bližini poti zrakoplovov, ki vplivajo ali lahko vplivajo na prebivalce. Podatki, zbrani s takimi sistemi za merjenje hrupa, so na voljo prek interneta. [Sprememba 28]

Člen 6

Informacije o ravneh hrupa

1.   Odločitve o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, temeljijo na ravni hrupa zrakoplova, ki se meri po certifikacijskem postopku, opravljenem v skladu z zvezkom 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji, peta izdaja (julij 2008).

2.   
  Če Agencija nima zahtevanih informacij,
  letalski prevozniki na zahtevo Komisije posredujejo v zvezi z ravnmi hrupa svojih zrakoplovov, ki uporabljajo letališča Unije, naslednje informacije o:

| (a) | številki na repu zrakoplova; |
| --- | --- |

(a)

številki na repu zrakoplova;

| (b) | certifikatu ali certifikatih ravni hrupa uporabljenega zrakoplova, skupaj s povezano dejansko največjo vzletno maso; |
| --- | --- |

(b)

certifikatu ali certifikatih ravni hrupa uporabljenega zrakoplova, skupaj s povezano dejansko največjo vzletno maso;

| (c) | vsaki spremembi zrakoplova, ki vpliva na raven hrupa
  in je zabeležena v njegovem certifikatu hrupa. |
| --- | --- |

(c)

vsaki spremembi zrakoplova, ki vpliva na raven hrupa
  in je zabeležena v njegovem certifikatu hrupa.

| (d) | hrupu zrakoplova in ravneh hrupa za namen modeliranja hrupa. |
| --- | --- |

(d)

hrupu zrakoplova in ravneh hrupa za namen modeliranja hrupa.

Letalski prevozniki za vsak let, pri katerem se uporablja letališče Unije, posredujejo informacije o uporabljenem certifikatu ravni hrupa in številki na repu.

Vsakič, ko prevoznik spremeni certifikat hrupa, uporabljen za zrakoplov, o tem obvesti Komisijo.

Podatki se, kjer je primerno, zagotovijo brezplačno, v elektronski obliki in določenem formatu.
  Komisija krije vse stroške posredovanja teh podatkov.

3.   
  Modeliranje hrupa v okolici letališča temelji na podatkih o hrupu zrakoplova in ravneh hrupa, ki jih posreduje proizvajalec in priporoča mednarodna skupnost, na voljo pa jih daje Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO).
  Agencija preveri ustreznost podatkov o hrupu zrakoplova in ravneh hrupa za namene modeliranja v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (11).
  Agencija se sklicuje na postopek, ki ga je določila skupina za modeliranje in zbirke podatkov odbora za varstvo okolja v letalstvu pri Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo, za ugotavljanje veljavnosti podatkov in najboljših praks ter zagotavljanje stalnega usklajevanja mednarodnih agencij, pristojnih za letenje.

4.   Podatki se shranijo v centralni zbirki podatkov in se dajo na voljo pristojnim organom, letalskim prevoznikom, izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa ter letališkim družbam za operativne namene. [Sprememba 29]

Člen 7

Predpisi o uvedbi omejitev obratovanja

1.   Pred uvedbo omejitev obratovanja pristojni organi omogočijo državam članicam, Komisiji in ustreznim zainteresiranim stranem za zadevna letališča za ustrezno obdobje načrtovanja šestmesečni

  trimesečni
  odpovedni rok, ki se izteče najmanj dva meseca pred opredelitvijo parametrov za koordinacijo slotov, kot je opredeljeno v točki (m) člena 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (12).

2.   Po ocenjevanju, ki se opravi v skladu s členom 5, se k obvestilu o odločitvi priloži pisno poročilo, v katerem so pojasnjeni razlogi za uvedbo omejitev obratovanja, opredeljeni okoljski cilj
  zmanjšanja hrupa
  za letališče, ukrepi, ki naj bi izpolnili navedeni cilj, in ocena verjetne stroškovne učinkovitosti različnih upoštevanih ukrepov, vključno z njihovim čezmejnim vplivom, kadar je to primerno.

3.   Kadar se omejitev obratovanja nanaša na izločitev mejno ustreznega zrakoplova z letališča, zadevni mejno ustrezni zrakoplov šest mesecev po predložitvi obvestila ne sme opravljati nobenih novih storitev na tem letališču
  , to obdobje pa se konča najmanj dva meseca pred določitvijo parametrov za koordinacijo slotov iz odstavka 1
  . Pristojni organi se ob ustreznem upoštevanju starosti zrakoplova in sestavi celotne flote odločijo o letni stopnji izločitve mejno ustreznih zrakoplovov iz flote zadevnih prevoznikov na navedenem letališču. Brez poseganja v odstavek 3 člena 4 ta

  . Letna
  stopnja ne presega 20 % flote navedenega prevoznika v primeru

  more biti večja od 25 % premikov in velja enotno za vse zadevne prevoznike glede števila premikov njihovih
  mejno ustreznih zrakoplovov, ki uporabljajo navedeno letališče.

4.   Vsaka pritožba proti odločitvam o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, se obravnava v skladu z nacionalno zakonodajo.
  [Sprememba 30]

Člen 8

Države v razvoju

1.   Pristojni organi lahko mejno ustrezne zrakoplove, ki so registrirani v državah v razvoju, izvzamejo iz omejitev obratovanja, ki so povezane s hrupom, pod pogojem, da:

| (a) | so prejeli certifikat o ravni hrupa, ki potrjuje skladnost s standardi iz poglavja 3, zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji; |
| --- | --- |

(a)

so prejeli certifikat o ravni hrupa, ki potrjuje skladnost s standardi iz poglavja 3, zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji;

| (b) | so se v petletnem obdobju pred začetkom veljavnosti te uredbe uporabljali v Uniji, da so bili vpisani v register zadevne države v razvoju in da jih še naprej upravlja fizična oseba, ki opravlja dejavnost v navedeni državi, ali pravna oseba s sedežem v navedeni državi. |
| --- | --- |

(b)

so se v petletnem obdobju pred začetkom veljavnosti te uredbe uporabljali v Uniji, da so bili vpisani v register zadevne države v razvoju in da jih še naprej upravlja fizična oseba, ki opravlja dejavnost v navedeni državi, ali pravna oseba s sedežem v navedeni državi.

2.   Kadar država članica odobri izvzetje, določeno v odstavku 1, o tem nemudoma obvesti pristojne organe drugih držav članic in Komisijo.

Člen 9

Izjeme za operacije zrakoplovov v izjemnih okoliščinah

Države članice lahko na podlagi posameznega primera na letališčih na njihovem ozemlju dovolijo posamezne operacije z mejno ustreznimi zrakoplovi, ki jih sicer ne bi bilo mogoče izvesti na podlagi določb iz te uredbe.

Te izjeme so omejene na:

| (a) | zrakoplove, katerih posamezne operacije so tako izjemne, da ne bi bilo smiselno odreči začasne izjeme; |
| --- | --- |

(a)

zrakoplove, katerih posamezne operacije so tako izjemne, da ne bi bilo smiselno odreči začasne izjeme;

| (b) | zrakoplove, ki izvajajo nekomercialne lete, namenjene spremembam, popravilu ali vzdrževanju; |
| --- | --- |

(b)

zrakoplove, ki izvajajo nekomercialne lete, namenjene spremembam, popravilu ali vzdrževanju;

| (ba) | zrakoplove, ki letijo za humanitarne ali diplomatske namene. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(ba)

zrakoplove, ki letijo za humanitarne ali diplomatske namene. [Sprememba 31]

Člen 10

Pravica do pregleda

1.   Komisija lahko na zahtevo države članice ali na lastno pobudo brez poseganja v nedokončan pritožbeni postopek pregleda odločitev o omejitvi

  v dveh mesecih po datumu prejema obvestila iz člena 7(1) oceni postopek za uvedbo omejitev
  obratovanja še pred njenim izvajanjem

  , povezanih s hrupom
  . Kadar Komisija ugotovi, da odločitev ne upošteva zahtev, določenih v tej uredbi, ali je kakor koli drugače v nasprotju s pravom Unije,

  uvedba omejitve obratovanja
  ,
  povezane s hrupom, ni v skladu s postopkom iz te uredbe,
  lahko odločitev odloži

  o tem ustrezno obvesti zadevne pristojne organe
  .
  Zadevni pristojni organi lahko upoštevajo mnenje Komisije
  .

2.   Pristojni organi Komisiji posredujejo informacije, ki dokazujejo skladnost s to uredbo.

3.   Komisija se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 13(2), zlasti ob upoštevanju meril iz Priloge II, odloči, ali lahko zadevni pristojni organ nadaljuje z uvedbo omejitve obratovanja. Komisija o svoji odločitvi obvesti Svet in zadevno državo članico.

4.   Če Komisija
  svojega mnenja
  ne sprejme odločitve v šestih

  posreduje v dveh
  mesecih po prejetju informacij iz odstavka 2

  obvestila iz člena 7(1)
  , lahko pristojni organ začne uporabljati predvideno odločitev o omejitvi obratovanja. [Sprememba 32]

Člen 11

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte v zvezi z:

| (a) | spremembah pri opredelitvi zrakoplova v točki (3) člena 2 in mejno ustreznega zrakoplova v točki (4) člena 2;
  [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(a)

spremembah pri opredelitvi zrakoplova v točki (3) člena 2 in mejno ustreznega zrakoplova v točki (4) člena 2;
  [Sprememba 33]

| (b) | spremembami in dopolnitvami standardov za certificiranje hrupa, določenih v členih 4 in 8, ter postopkom certificiranja, določenim v členu 6(1); |
| --- | --- |

(b)

spremembami in dopolnitvami standardov za certificiranje hrupa, določenih v členih 4 in 8, ter postopkom certificiranja, določenim v členu 6(1);

| (c) | spremembami v metodi in tehničnim poročilom iz Priloge I. |
| --- | --- |

(c)

spremembami v metodi in tehničnim poročilom iz Priloge I.

Člen 12

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.   Prenos pooblastila iz člena 11 se podeli za nedoločen čas

  Pooblastilo iz člena 11 se na Komisijo prenese za obdobje petih let
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 34]

3.   Pooblastilo iz člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 11, začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 13

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)
  .

Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.
  [Sprememba 35]

Člen 14

Informacije in sprememba

Države članice morajo Komisiji na njeno zahtevo predložiti informacije o uporabi te uredbe.

Najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe.

Poročilu so po potrebi priloženi predlogi za spremembo te uredbe.

Člen 14a

Prehodne določbe

Omejitve obratovanja in odločitve o obratovanju letališč, vključno s sodnimi odločbami in rezultati mediacije, ki so bile pred pričetkom veljavnosti te uredbe že uvedene ali so bile v postopku preučevanja, niso predmet te uredbe. Te omejitve in odločitve so še naprej predmet Direktive 2002/30/ES, če se ta uporablja zanje, in nacionalnih predpisov o izvajanju te direktive, kjer je to primerno. Učinki Direktive 2002/30/ES se zato za takšne ukrepe ohranijo. Manjša tehnična sprememba obstoječega ukrepa brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne šteje za novo omejitev obratovanja. [Sprememba 36]

Člen 15

Razveljavitev

Direktiva 2002/30/ES se razveljavi z učinkom od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012.

3

(4)  UL L 85, 28.3.2002, str. 40.

4

(5)  UL L 374, 27.12.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 189, 18.7.2002, str. 12.

6

(7)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

7

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(8)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

8

(9)  
  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

9

UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

(10)  

  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

10

UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

(11)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

11

(12)  UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

12

(13)  
  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

13

UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

PRILOGA I

Ocenjevanje stanja glede hrupa na letališču

Metodologija:

| 1. | Pristojni organi uporabijo metode za ocenjevanje hrupa, ki so bile razvite v skladu s poročilom Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), dokument 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa v bližini civilnih letališč“, 3. izdaja.

  Prilogo II Direktive 2002/49/ES. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi uporabijo metode za ocenjevanje hrupa, ki so bile razvite v skladu s poročilom Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), dokument 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa v bližini civilnih letališč“, 3. izdaja.

  Prilogo II Direktive 2002/49/ES. [Sprememba 37]

Kazalniki:

| 1. | Vpliv hrupa zračnega prometa se prikaže najmanj z uporabo kazalnikov hrupa Lden in Lnight, ki sta opredeljena in izračunana v skladu s Prilogo I k Direktivi 2002/49/ES. |
| --- | --- |

1.

Vpliv hrupa zračnega prometa se prikaže najmanj z uporabo kazalnikov hrupa Lden in Lnight, ki sta opredeljena in izračunana v skladu s Prilogo I k Direktivi 2002/49/ES.

| 2. | Pristojni organi lahko uporabijo dodatne kazalnike hrupa, za katere je znanstveno dokazano, da odražajo motnjo hrupa zračnega prometa. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi lahko uporabijo dodatne kazalnike hrupa, za katere je znanstveno dokazano, da odražajo motnjo hrupa zračnega prometa.

Informacije o upravljanju hrupa:

1.   Trenutno stanje

| 1.1. | Opis letališča, vključno z informacijami o njegovi velikosti, lokaciji, okolici, obsegu letalskega prometa in njegovi sestavi. |
| --- | --- |

1.1.

Opis letališča, vključno z informacijami o njegovi velikosti, lokaciji, okolici, obsegu letalskega prometa in njegovi sestavi.

| 1.2. | Opis ciljev okoljske trajnosti

  zmanjšanja hrupa
  , določenih za letališče in v nacionalnem okviru. To vključuje opis ciljev v zvezi s hrupom zrakoplovov za letališče.
  [Sprememba 38] |
| --- | --- |

1.2.

Opis ciljev okoljske trajnosti

  zmanjšanja hrupa
  , določenih za letališče in v nacionalnem okviru. To vključuje opis ciljev v zvezi s hrupom zrakoplovov za letališče.
  [Sprememba 38]

| 1.3. | Podrobnosti v zvezi z izolinijami hrupa v tekočem letu in
  vsaj dveh
  preteklih letih, vključno z oceno števila ljudi, na katere vpliva hrup zrakoplovov
  , izvedeno v skladu s Prilogo III Direktive 2002/49/ES
  . [Sprememba 39] |
| --- | --- |

1.3.

Podrobnosti v zvezi z izolinijami hrupa v tekočem letu in
  vsaj dveh
  preteklih letih, vključno z oceno števila ljudi, na katere vpliva hrup zrakoplovov
  , izvedeno v skladu s Prilogo III Direktive 2002/49/ES
  . [Sprememba 39]

| 1.4. | Opis obstoječih in načrtovanih ukrepov za upravljanje hrupa zrakoplova, ki se že izvajajo v okviru uravnoteženega pristopa, ter njihov vpliv in prispevek k stanju glede hrupa, ki vključujeta: |
| --- | --- |

1.4.

Opis obstoječih in načrtovanih ukrepov za upravljanje hrupa zrakoplova, ki se že izvajajo v okviru uravnoteženega pristopa, ter njihov vpliv in prispevek k stanju glede hrupa, ki vključujeta:

| 1.4.1. | za zmanjšanje pri izvoru:






  — | razvoj zračne flote in tehnološke izboljšave; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

za zmanjšanje pri izvoru:

—

razvoj zračne flote in tehnološke izboljšave;

| — | posebne načrte za posodobitev flote; |
| --- | --- |

—

posebne načrte za posodobitev flote;

| 1.4.2. | za načrtovanje in urejanje rabe zemljišč:






  — | vzpostavitev instrumentov za načrtovanje, kot je celovito načrtovanje ali razdelitev hrupa po območjih; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

za načrtovanje in urejanje rabe zemljišč:

—

vzpostavitev instrumentov za načrtovanje, kot je celovito načrtovanje ali razdelitev hrupa po območjih;

| — | vzpostavitev ukrepov za blaženje, kot so gradbena pravila, programi za izolacijo zvoka ali ukrepi za uporabo območij občutljivega zemljišča; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev ukrepov za blaženje, kot so gradbena pravila, programi za izolacijo zvoka ali ukrepi za uporabo območij občutljivega zemljišča;

| — | postopek posvetovanja o ukrepih rabe zemljišč; |
| --- | --- |

—

postopek posvetovanja o ukrepih rabe zemljišč;

| — | spremljanje širjenja; |
| --- | --- |

—

spremljanje širjenja;

| 1.4.3. | za operativne ukrepe zmanjšanja hrupa v obsegu, v katerem ti ukrepi ne omejujejo zmogljivosti letališča:






  — | uporaba prednostnih vzletno-pristajalnih stez; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

za operativne ukrepe zmanjšanja hrupa v obsegu, v katerem ti ukrepi ne omejujejo zmogljivosti letališča:

—

uporaba prednostnih vzletno-pristajalnih stez;

| — | uporaba prednostnih zračnih poti zaradi zaščite pred hrupom; |
| --- | --- |

—

uporaba prednostnih zračnih poti zaradi zaščite pred hrupom;

| — | uporaba vzletnih in pristajalnih postopkov za zmanjšanje hrupa; |
| --- | --- |

—

uporaba vzletnih in pristajalnih postopkov za zmanjšanje hrupa;

| — | navedba obsega, v okviru katerega se ti ukrepi urejajo z okoljskimi kazalniki iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 691/2010. |
| --- | --- |

—

navedba obsega, v okviru katerega se ti ukrepi urejajo z okoljskimi kazalniki iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 691/2010.

| 1.4.4. | Za omejitve obratovanja:






  — | uporaba globalnih omejitev, kot so pravila o zgornjih omejitvah pri premikih ali kvotah hrupa; |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

Za omejitve obratovanja:

—

uporaba globalnih omejitev, kot so pravila o zgornjih omejitvah pri premikih ali kvotah hrupa;

| — | vzpostavljeni finančni instrumenti, kot so letališke pristojbine, povezane s hrupom; |
| --- | --- |

—

vzpostavljeni finančni instrumenti, kot so letališke pristojbine, povezane s hrupom;

| — | uporaba omejitev za zrakoplove, kot je izločitev mejno ustreznega zrakoplova; |
| --- | --- |

—

uporaba omejitev za zrakoplove, kot je izločitev mejno ustreznega zrakoplova;

| — | uporaba delnih omejitev z ločevanjem med ukrepi, ki veljajo podnevi in ponoči. |
| --- | --- |

—

uporaba delnih omejitev z ločevanjem med ukrepi, ki veljajo podnevi in ponoči.

2.   Napovedi brez novih ukrepov

| 2.1. | Po potrebi opis izboljšav na letališču, ki so že bile odobrene in so v pripravi, na primer povečana zmogljivost, razširitev vzletno-pristajalnih stez in/ali terminalov,
  predvideni pristanki in vzleti,
  predvidena sestava prometa in njegova rast v prihodnosti
  ter poglobljena analiza vpliva hrupa, ki bi ga na okoliško območje imelo omenjeno širjenje zmogljivosti, stez in terminalov, pa tudi spreminjanje zračnih poti ter pristajalnih in vzletnih poti
  . [Sprememba 40] |
| --- | --- |

2.1.

Po potrebi opis izboljšav na letališču, ki so že bile odobrene in so v pripravi, na primer povečana zmogljivost, razširitev vzletno-pristajalnih stez in/ali terminalov,
  predvideni pristanki in vzleti,
  predvidena sestava prometa in njegova rast v prihodnosti
  ter poglobljena analiza vpliva hrupa, ki bi ga na okoliško območje imelo omenjeno širjenje zmogljivosti, stez in terminalov, pa tudi spreminjanje zračnih poti ter pristajalnih in vzletnih poti
  . [Sprememba 40]

| 2.2. | V primeru povečane zmogljivosti letališča, koristi pri dajanju te dodatne zmogljivosti na voljo znotraj širšega letalskega omrežja in regije. |
| --- | --- |

2.2.

V primeru povečane zmogljivosti letališča, koristi pri dajanju te dodatne zmogljivosti na voljo znotraj širšega letalskega omrežja in regije.

| 2.3. | Opis vpliva hrupa na splošno raven hrupa, brez nadaljnjih ukrepov, ali že načrtovani ukrepi za blaženje vpliva hrupa v enakem obdobju. |
| --- | --- |

2.3.

Opis vpliva hrupa na splošno raven hrupa, brez nadaljnjih ukrepov, ali že načrtovani ukrepi za blaženje vpliva hrupa v enakem obdobju.

| 2.4. | Izolinije predvidenega hrupa – vključno z oceno o številu ljudi, na katere utegne vplivati hrup zrakoplovov – z razliko med obstoječimi in novozgrajenimi stanovanjskimi območji
  ter načrti za bodoča stanovanjska območja, ki so že pridobili dovoljenje pristojnih organov
  . [Sprememba 41] |
| --- | --- |

2.4.

Izolinije predvidenega hrupa – vključno z oceno o številu ljudi, na katere utegne vplivati hrup zrakoplovov – z razliko med obstoječimi in novozgrajenimi stanovanjskimi območji
  ter načrti za bodoča stanovanjska območja, ki so že pridobili dovoljenje pristojnih organov
  . [Sprememba 41]

| 2.5. | Ocena posledic in možnih stroškov v primeru, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi za zmanjšanje vpliva povečanega hrupa – če se to pričakuje. |
| --- | --- |

2.5.

Ocena posledic in možnih stroškov v primeru, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi za zmanjšanje vpliva povečanega hrupa – če se to pričakuje.

3.   Ocenjevanje dodatnih ukrepov

| 3.1. | Opis dodatnih razpoložljivih ukrepov in navedba glavnih razlogov za njihov izbor. Opis navedenih izbranih ukrepov za nadaljnjo analizo in informacije o rezultatu analize stroškovne učinkovitosti, zlasti stroškov uvedbe teh ukrepov, število ljudi, ki naj bi imeli korist, in časovni okvir ter razvrstitev celotne učinkovitosti določenih ukrepov.
  [Sprememba 42] |
| --- | --- |

3.1.

Opis dodatnih razpoložljivih ukrepov in navedba glavnih razlogov za njihov izbor. Opis navedenih izbranih ukrepov za nadaljnjo analizo in informacije o rezultatu analize stroškovne učinkovitosti, zlasti stroškov uvedbe teh ukrepov, število ljudi, ki naj bi imeli korist, in časovni okvir ter razvrstitev celotne učinkovitosti določenih ukrepov.
  [Sprememba 42]

| 3.2. | Pregled možnih vplivov predlaganih ukrepov na okolje in konkurenco za druga letališča, letalske prevoznike in druge zainteresirane strani. |
| --- | --- |

3.2.

Pregled možnih vplivov predlaganih ukrepov na okolje in konkurenco za druga letališča, letalske prevoznike in druge zainteresirane strani.

| 3.3. | Razlogi za izbor prednostne možnosti. |
| --- | --- |

3.3.

Razlogi za izbor prednostne možnosti.

| 3.4. | Netehničen povzetek. |
| --- | --- |

3.4.

Netehničen povzetek.

PRILOGA II

Ocena stroškovne učinkovitosti s hrupom povezanih omejitev obratovanja

Stroškovna učinkovitost načrtovanih s hrupom povezanih omejitev obratovanja se v največjem možnem obsegu in v količinsko opredeljivem smislu oceni ob ustreznem upoštevanju naslednjih elementov:

| 1) | predvidene sedanje in prihodnje koristi načrtovanih ukrepov v zvezi s hrupom
  , vključno s koristmi za zdravje
  ; |
| --- | --- |

1)

predvidene sedanje in prihodnje koristi načrtovanih ukrepov v zvezi s hrupom
  , vključno s koristmi za zdravje
  ;

| 2) | zdravja in varnosti lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališča; |
| --- | --- |

2)

zdravja in varnosti lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališča;

| 3) | zmogljivosti letališča

  varnosti letalskih operacij, vključno s tveganjem za tretje osebe; |
| --- | --- |

3)

zmogljivosti letališča

  varnosti letalskih operacij, vključno s tveganjem za tretje osebe;

| 4) | neposrednih, posrednih in katalitičnih učinkov na zaposlovanje ter gospodarstvo, vključno z morebitnimi učinki na regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

4)

neposrednih, posrednih in katalitičnih učinkov na zaposlovanje ter gospodarstvo, vključno z morebitnimi učinki na regionalna gospodarstva;

| 4a) | učinkov na delovne razmere na letališčih; |
| --- | --- |

4a)

učinkov na delovne razmere na letališčih;

| 4a) | zmogljivosti letališča; |
| --- | --- |

4a)

zmogljivosti letališča;

| 4c) | učinkov na evropsko letalsko omrežje; |
| --- | --- |

4c)

učinkov na evropsko letalsko omrežje;

| 4d) | okoljske trajnosti, vključno s soodvisnostjo med hrupom in emisijami. |
| --- | --- |

4d)

okoljske trajnosti, vključno s soodvisnostjo med hrupom in emisijami.

Poleg tega lahko pristojni organi ustrezno upoštevajo naslednje dejavnike:

| 1) | zdravje in varnost lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališča; |
| --- | --- |

1)

zdravje in varnost lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališča;

| 2) | okoljsko trajnost, vključno s soodvisnostjo med hrupom in emisijami; |
| --- | --- |

2)

okoljsko trajnost, vključno s soodvisnostjo med hrupom in emisijami;

| 3) | neposredne, posredne in katalitične učinke na zaposlovanje.
  [Sprememba 43] |
| --- | --- |

3)

neposredne, posredne in katalitične učinke na zaposlovanje.
  [Sprememba 43]

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/259 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/259

---

P7_TA(2012)0497

Evropski statistični program za obdobje 2013–2017 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0928), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0928),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0001/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0001/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. novembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. novembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve(A7-0218/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve(A7-0218/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0459

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 99/2013.)

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/260 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/260

---

P7_TA(2012)0498

Okrepljeno sodelovanje na področju davka na finančne transakcije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

(Odobritev)

(2015/C 434/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2012)0631),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 329(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 329(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0396/2012),

| — | ob upoštevanju člena 74 g in člena 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 74 g in člena 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0396/2012),

| A. | ker je Komisija 28. septembra 2011 sprejela predlog direktive Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (1). |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija 28. septembra 2011 sprejela predlog direktive Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (1).

| B. | ker je ta predlog temeljil na členu 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa posvetovanje s Parlamentom in soglasno sprejetje v Svetu, |
| --- | --- |

B.

ker je ta predlog temeljil na členu 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa posvetovanje s Parlamentom in soglasno sprejetje v Svetu,

| C. | ker je Parlament v svojem stališču o tem predlogu z dne 23. maja 2012 v skladu s posvetovalnim postopkom odobril predlog Komisije, kakor je bil spremenjen, |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament v svojem stališču o tem predlogu z dne 23. maja 2012 v skladu s posvetovalnim postopkom odobril predlog Komisije, kakor je bil spremenjen,

| D. | ker je hitro postalo jasno, da imajo nekatere države članice določene težave, zaradi katerih niso mogle sprejeti predlagane direktive, |
| --- | --- |

D.

ker je hitro postalo jasno, da imajo nekatere države članice določene težave, zaradi katerih niso mogle sprejeti predlagane direktive,

| E. | ker je več držav članic nakazalo, da so pripravljene preučiti možnost vzpostavitve skupnega sistema davka na finančne transakcije v sklopu okrepljenega sodelovanja, |
| --- | --- |

E.

ker je več držav članic nakazalo, da so pripravljene preučiti možnost vzpostavitve skupnega sistema davka na finančne transakcije v sklopu okrepljenega sodelovanja,

| F. | ker je več kot devet držav članic z naslovitvijo prošnje na Komisijo v skladu s členom 329(1) PDEU sporočilo, da nameravajo vzpostaviti medsebojno okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe skupnega sistema davka na finančne transakcije; ker je Komisija nato predložila predlog sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja, |
| --- | --- |

F.

ker je več kot devet držav članic z naslovitvijo prošnje na Komisijo v skladu s členom 329(1) PDEU sporočilo, da nameravajo vzpostaviti medsebojno okrepljeno sodelovanje na področju uvedbe skupnega sistema davka na finančne transakcije; ker je Komisija nato predložila predlog sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja,

| G. | ker je Parlament preveril skladnost s členom 20 Pogodbe o Evropski Uniji (PEU), |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament preveril skladnost s členom 20 Pogodbe o Evropski Uniji (PEU),

| H. | ker je Parlament v svojem stališču z dne 23. maja 2012 izjavil, da bo davek na finančne transakcije dosegel svoje cilje le, če bo uveden na svetovni ravni, ter je poudaril vlogo Unije, ki naj z uvedbo davka na finančne transakcije daje zgled drugim ter tako prevzame vodilno vlogo pri prizadevanjih za dosego sporazuma o davku na finančne transakcije na svetovni ravni; ker bo okrepljeno sodelovanje po vsej verjetnosti tudi zgled za uvedbo davka na finančne transakcije na svetovni ravni, |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament v svojem stališču z dne 23. maja 2012 izjavil, da bo davek na finančne transakcije dosegel svoje cilje le, če bo uveden na svetovni ravni, ter je poudaril vlogo Unije, ki naj z uvedbo davka na finančne transakcije daje zgled drugim ter tako prevzame vodilno vlogo pri prizadevanjih za dosego sporazuma o davku na finančne transakcije na svetovni ravni; ker bo okrepljeno sodelovanje po vsej verjetnosti tudi zgled za uvedbo davka na finančne transakcije na svetovni ravni,

| I. | ker je Parlament v svojem stališču z dne 23. maja 2012 navedel, da bi bil model davka na finančne transakcije, ki ga predlaga Komisija, primerna osnova za uvedbo v skupini držav članic, če bi se s pomočjo okrepljenega sodelovanja odločile za hitrejši tempo, |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament v svojem stališču z dne 23. maja 2012 navedel, da bi bil model davka na finančne transakcije, ki ga predlaga Komisija, primerna osnova za uvedbo v skupini držav članic, če bi se s pomočjo okrepljenega sodelovanja odločile za hitrejši tempo,

| J. | ker bi morala Komisija dopolniti začetno oceno učinka uvedbe davka na finančne transakcije, tako da bi v okviru okrepljenega sodelovanja nadalje preverila učinke davka na finančne transakcije na celotni notranji trg, vključno z učinki na sodelujoče in nesodelujoče države članice, ter bi morala rezultate preverjanja upoštevati pri pripravi revidiranega osnutka predloga, |
| --- | --- |

J.

ker bi morala Komisija dopolniti začetno oceno učinka uvedbe davka na finančne transakcije, tako da bi v okviru okrepljenega sodelovanja nadalje preverila učinke davka na finančne transakcije na celotni notranji trg, vključno z učinki na sodelujoče in nesodelujoče države članice, ter bi morala rezultate preverjanja upoštevati pri pripravi revidiranega osnutka predloga,

| K. | ker v skladu s členom 20 PEU najmanj devet držav članic lahko vzpostavi okrepljeno sodelovanje na področjih, ki niso v izključni pristojnosti Unije, pri čemer lahko uporabijo njene institucije in izvajajo te pristojnosti ob pravno dosledni uporabi določb Pogodb, |
| --- | --- |

K.

ker v skladu s členom 20 PEU najmanj devet držav članic lahko vzpostavi okrepljeno sodelovanje na področjih, ki niso v izključni pristojnosti Unije, pri čemer lahko uporabijo njene institucije in izvajajo te pristojnosti ob pravno dosledni uporabi določb Pogodb,

| L. | ker lahko za to okrepljeno sodelovanje menimo, da spodbuja cilje Unije, varuje njene interese in krepi proces vključevanja v smislu člena 20 PEU, |
| --- | --- |

L.

ker lahko za to okrepljeno sodelovanje menimo, da spodbuja cilje Unije, varuje njene interese in krepi proces vključevanja v smislu člena 20 PEU,

| M. | ker so izpolnjene tudi zahteve iz členov 326 do 334 PDEU, |
| --- | --- |

M.

ker so izpolnjene tudi zahteve iz členov 326 do 334 PDEU,

| N. | ker okrepljeno sodelovanje spoštuje pravice, pristojnosti in obveznosti držav članic, ki v njem ne sodelujejo, če možnost uvedbe usklajenega davka na finančne transakcije na ozemlju sodelujočih držav članic ne bo vplivala na zmožnost držav članic, ki v njem ne sodelujejo, da na nacionalni ravni ohranijo ali uvedejo podobne davke ali na pogoje pobiranja takšnih davkov na njihovih ozemljih, |
| --- | --- |

N.

ker okrepljeno sodelovanje spoštuje pravice, pristojnosti in obveznosti držav članic, ki v njem ne sodelujejo, če možnost uvedbe usklajenega davka na finančne transakcije na ozemlju sodelujočih držav članic ne bo vplivala na zmožnost držav članic, ki v njem ne sodelujejo, da na nacionalni ravni ohranijo ali uvedejo podobne davke ali na pogoje pobiranja takšnih davkov na njihovih ozemljih,

| O. | ker člen 328(1) PDEU določa, da se lahko v okrepljeno sodelovanje kadar koli vključi vsaka država članica, ki v njem želi sodelovati; ker bi morale Komisija in države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju, že od samega začetka ves čas spodbujati k udeležbi čim večjega števila držav članic, |
| --- | --- |

O.

ker člen 328(1) PDEU določa, da se lahko v okrepljeno sodelovanje kadar koli vključi vsaka država članica, ki v njem želi sodelovati; ker bi morale Komisija in države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju, že od samega začetka ves čas spodbujati k udeležbi čim večjega števila držav članic,

| P. | ker je treba upoštevati veljavno zakonodajo Unije, zlasti Direktivo Sveta 2008/7/ES, |
| --- | --- |

P.

ker je treba upoštevati veljavno zakonodajo Unije, zlasti Direktivo Sveta 2008/7/ES,

| Q. | ker privolitev Parlamenta k predlogu Komisije zadeva okrepljeno sodelovanje in ne določa v naprej, katere države članice bodo sodelovale, |
| --- | --- |

Q.

ker privolitev Parlamenta k predlogu Komisije zadeva okrepljeno sodelovanje in ne določa v naprej, katere države članice bodo sodelovale,

| R. | ker člen 333(2) PDEU dovoljuje državam članicam, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju, da sprejmejo sklep, v katerem se določi, da bo Svet odločal po rednem zakonodajnem postopku namesto po posebnem zakonodajnem postopku iz člena 113 PDEU, v skladu s katerim se Parlament zgolj zaprosi za mnenje, |
| --- | --- |

R.

ker člen 333(2) PDEU dovoljuje državam članicam, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju, da sprejmejo sklep, v katerem se določi, da bo Svet odločal po rednem zakonodajnem postopku namesto po posebnem zakonodajnem postopku iz člena 113 PDEU, v skladu s katerim se Parlament zgolj zaprosi za mnenje,

| S. | ker bi morala Komisija skrbno spremljati izvajanje davka na finančne transakcije v skladu s členoma 326 in 327 PDEU ter bi morala redno poročati Parlamentu in Svetu, |
| --- | --- |

S.

ker bi morala Komisija skrbno spremljati izvajanje davka na finančne transakcije v skladu s členoma 326 in 327 PDEU ter bi morala redno poročati Parlamentu in Svetu,

| 1. | odobri predlog sklepa Sveta brez poseganja v to, katere države članice sodelujejo; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog sklepa Sveta brez poseganja v to, katere države članice sodelujejo;

| 2. | poziva Svet, naj v skladu s členom 333(2) PDEU sprejme sklep, da bo odločal po rednem zakonodajnem postopku, ko bo šlo za predlog direktive Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije v skladu s členom 113 PDEU; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj v skladu s členom 333(2) PDEU sprejme sklep, da bo odločal po rednem zakonodajnem postopku, ko bo šlo za predlog direktive Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije v skladu s členom 113 PDEU;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Direktiva Sveta 2008/7/ES z dne 12. februarja 2008 o posrednih davkih na zbiranje kapitala (UL L 46, 21.2.2008, str. 11).

---

Četrtek, 13. december 2012

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 434/262 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 434/262

---

P7_TA(2012)0501

Večletni okvir za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2015/C 434/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10449/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10449/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0169/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0361/2012),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---