# Den Europæiske Unions C 440/30.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 440 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang30. december 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 440

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang30. december 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2012-2013Mødeperioden fra den 14. til 17. januar 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 92 E af 28.3.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2012-2013Mødeperioden fra den 14. til 17. januar 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 92 E af 28.3.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 92 E af 28.3.2013 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 15. januar 2013 |
| 2015/C 440/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om byfornyelse som bidrag til økonomisk vækst inden for rammerne af EU's samhørighedspolitik (2011/2311(INI)) | 2 |
| 2015/C 440/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om optimering af den territoriale udviklings rolle i samhørighedspolitikken (2011/2312(INI)) | 6 |
| 2015/C 440/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (2012/2075(INI)) | 13 |
| 2015/C 440/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om Den Europæiske Unions forvaltningslov (2012/2024(INL)) | 17 |
| 2015/C 440/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (2012/2061(INL)) | 23 |
| 2015/C 440/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om EU's strategi for Afrikas Horn (2012/2026(INI)) | 38 |
| 2015/C 440/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om udviklingsaspekter ved intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer: indvirkning på fattigdomsbekæmpelse i udviklingslande (2012/2135(INI)) | 55 |
| | Onsdag den 16. januar 2013 |
| 2015/C 440/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om offentlige finanser i ØMU — 2011 og 2012 (2011/2274(INI)) | 62 |
| 2015/C 440/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om en ungdomsgaranti (2012/2901(RSP)) | 67 |
| 2015/C 440/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om EU-samhørighedspolitikkens og dens aktørers rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik (2012/2099(INI)) | 69 |
| 2015/C 440/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om muligheden for at indføre stabilitetsobligationer (2012/2028(INI)) | 74 |
| | Torsdag den 17. januar 2013 |
| 2015/C 440/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak (2012/2850(RSP)) | 83 |
| 2015/C 440/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om gennemførelsen af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og landene i det østlige og sydlige Afrika i lyset af den nuværende situation i Zimbabwe (2013/2515(RSP)) | 89 |
| 2015/C 440/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik (2012/2920(RSP)) | 92 |
| 2015/C 440/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om den seneste tids dødsfald i forbindelse med brande på tekstilfabrikker, navnlig i Bangladesh (2012/2908(RSP)) | 94 |
| 2015/C 440/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om henstillingerne fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten vedrørende skabelsen af et Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben (2012/2890(RSP)) | 97 |
| 2015/C 440/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres til EU fra tredjelande (2012/2923(RSP)) | 100 |
| 2015/C 440/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om handelsforhandlinger mellem EU og Mercosur (2012/2924(RSP)) | 101 |
| 2015/C 440/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om vold mod kvinder i Indien (2013/2512(RSP)) | 103 |
| 2015/C 440/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om menneskerettighedssituationen i Bahrain (2013/2513(RSP)) | 107 |
| 2015/C 440/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik (2013/2514(RSP)) | 111 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2013

2015/C 440/01

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om byfornyelse som bidrag til økonomisk vækst inden for rammerne af EU's samhørighedspolitik (2011/2311(INI))

2

2015/C 440/02

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om optimering af den territoriale udviklings rolle i samhørighedspolitikken (2011/2312(INI))

6

2015/C 440/03

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (2012/2075(INI))

13

2015/C 440/04

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om Den Europæiske Unions forvaltningslov (2012/2024(INL))

17

2015/C 440/05

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (2012/2061(INL))

23

2015/C 440/06

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om EU's strategi for Afrikas Horn (2012/2026(INI))

38

2015/C 440/07

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om udviklingsaspekter ved intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer: indvirkning på fattigdomsbekæmpelse i udviklingslande (2012/2135(INI))

55

Onsdag den 16. januar 2013

2015/C 440/08

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om offentlige finanser i ØMU — 2011 og 2012 (2011/2274(INI))

62

2015/C 440/09

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om en ungdomsgaranti (2012/2901(RSP))

67

2015/C 440/10

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om EU-samhørighedspolitikkens og dens aktørers rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik (2012/2099(INI))

69

2015/C 440/11

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om muligheden for at indføre stabilitetsobligationer (2012/2028(INI))

74

Torsdag den 17. januar 2013

2015/C 440/12

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak (2012/2850(RSP))

83

2015/C 440/13

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om gennemførelsen af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og landene i det østlige og sydlige Afrika i lyset af den nuværende situation i Zimbabwe (2013/2515(RSP))

89

2015/C 440/14

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik (2012/2920(RSP))

92

2015/C 440/15

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om den seneste tids dødsfald i forbindelse med brande på tekstilfabrikker, navnlig i Bangladesh (2012/2908(RSP))

94

2015/C 440/16

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om henstillingerne fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten vedrørende skabelsen af et Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben (2012/2890(RSP))

97

2015/C 440/17

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres til EU fra tredjelande (2012/2923(RSP))

100

2015/C 440/18

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om handelsforhandlinger mellem EU og Mercosur (2012/2924(RSP))

101

2015/C 440/19

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om vold mod kvinder i Indien (2013/2512(RSP))

103

2015/C 440/20

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om menneskerettighedssituationen i Bahrain (2013/2513(RSP))

107

2015/C 440/21

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik (2013/2514(RSP))

111

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 16. januar 2013 |
| 2015/C 440/22 | Europa-Parlamentets afgørelse af 16. januar 2013 om ændring af artikel 15, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets forretningsorden vedrørende rangfølgen for næstformænd valgt med akklamation (2012/2020(REG)) | 116 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 16. januar 2013

2015/C 440/22

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. januar 2013 om ændring af artikel 15, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets forretningsorden vedrørende rangfølgen for næstformænd valgt med akklamation (2012/2020(REG))

116

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Onsdag den 16. januar 2013 |
| 2015/C 440/23 | P7_TA(2013)0008Klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (omarbejdning) (COM(2012)0008 — C7-0021/2012 — 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (omarbejdning) | 117 |
| 2015/C 440/24 | P7_TA(2013)0009Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (COM(2011)0479 — C7-0216/2011 — 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet | 186 |
| 2015/C 440/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af Nagoya-Kuala Lumpur-tillægsprotokollen om ansvar og erstatning til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (13582/2012 — C7-0323/2012 — 2012/0120(NLE)) | 192 |
| 2015/C 440/26 | P7_TA(2013)0012Kreditvurderingsbureauer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer (COM(2011)0747 — C7-0420/2011 — 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer | 193 |
| 2015/C 440/27 | P7_TA(2013)0013Visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og forvaltere af alternative investeringsfonde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (COM(2011)0746 — C7-0419/2011 — 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed, direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger | 194 |
| 2015/C 440/28 | P7_TA(2013)0014En flerårig plan for torskebestandene i Østersøen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande (COM(2012)0155 — C7-0090/2012 — 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande | 195 |
| | Torsdag den 17. januar 2013 |
| 2015/C 440/29 | Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0750 — C7-0441/2011 — 2011/0365(COD) — (2013/2503(RSP)) | 200 |
| 2015/C 440/30 | Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en asyl- og migrationsfond (COM(2011)0751 — C7-0443/2011 — 2011/0366(COD) — (2013/2504(RSP)) | 238 |
| 2015/C 440/31 | Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0753 — C7-0445/2011 — 2011/0368(COD) — (2013/2505(RSP)) | 276 |
| 2015/C 440/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (10209/2012 — C7-0189/2012 — 2010/0310(NLE)) | 301 |
| 2015/C 440/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (11699/2012 — C7-0193/2012 — 2008/0251(NLE)) | 302 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Onsdag den 16. januar 2013

2015/C 440/23

P7_TA(2013)0008Klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (omarbejdning) (COM(2012)0008 — C7-0021/2012 — 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (omarbejdning)

117

2015/C 440/24

P7_TA(2013)0009Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (COM(2011)0479 — C7-0216/2011 — 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet

186

2015/C 440/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af Nagoya-Kuala Lumpur-tillægsprotokollen om ansvar og erstatning til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (13582/2012 — C7-0323/2012 — 2012/0120(NLE))

192

2015/C 440/26

P7_TA(2013)0012Kreditvurderingsbureauer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer (COM(2011)0747 — C7-0420/2011 — 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer

193

2015/C 440/27

P7_TA(2013)0013Visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og forvaltere af alternative investeringsfonde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (COM(2011)0746 — C7-0419/2011 — 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed, direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger

direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed,

194

2015/C 440/28

P7_TA(2013)0014En flerårig plan for torskebestandene i Østersøen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande (COM(2012)0155 — C7-0090/2012 — 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande

195

Torsdag den 17. januar 2013

2015/C 440/29

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0750 — C7-0441/2011 — 2011/0365(COD) — (2013/2503(RSP))

200

2015/C 440/30

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en asyl- og migrationsfond (COM(2011)0751 — C7-0443/2011 — 2011/0366(COD) — (2013/2504(RSP))

238

2015/C 440/31

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0753 — C7-0445/2011 — 2011/0368(COD) — (2013/2505(RSP))

276

2015/C 440/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (10209/2012 — C7-0189/2012 — 2010/0310(NLE))

301

2015/C 440/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (11699/2012 — C7-0193/2012 — 2008/0251(NLE))

302

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

30.12.2015

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2012-2013

Mødeperioden fra den 14. til 17. januar 2013

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 92 E af 28.3.2013.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2013

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/2

---

P7_TA(2013)0001

Byfornyelse som bidrag til økonomisk vækst

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om byfornyelse som bidrag til økonomisk vækst inden for rammerne af EU's samhørighedspolitik (2011/2311(INI))

(2015/C 440/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 174 og 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastsætter målet om økonomisk, social og territorial samhørighed og definerer de finansielle strukturinstrumenter, der skal anvendes, samt bestemmer, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling skal bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 174 og 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastsætter målet om økonomisk, social og territorial samhørighed og definerer de finansielle strukturinstrumenter, der skal anvendes, samt bestemmer, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling skal bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne og Europa 2020-målene (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne og Europa 2020-målene (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2010 om opnåelse af reel territorial, social og økonomisk samhørighed i EU — en afgørende forudsætning for global konkurrenceevne? (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2010 om opnåelse af reel territorial, social og økonomisk samhørighed i EU — en afgørende forudsætning for global konkurrenceevne? (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 om »Konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid« (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 om »Konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid« (COM(2010)0642),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2010 om »En dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse« (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2010 om »En dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse« (COM(2010)0682),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2010 om »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2010 om »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011 om »Flagskibsinitiativet — Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien« (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011 om »Flagskibsinitiativet — Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien« (COM(2011)0021),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om status og fremtidige synergier med henblik på øget effektivitet mellem EFRU og andre strukturfonde (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om status og fremtidige synergier med henblik på øget effektivitet mellem EFRU og andre strukturfonde (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme (FFR) for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme (FFR) for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfondene: erfaringer, der bør indgå i EU's fremtidige samhørighedspolitik (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfondene: erfaringer, der bør indgå i EU's fremtidige samhørighedspolitik (7),

| — | der henviser til forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | der henviser til forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | der henviser til forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 6. oktober 2011 om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 6. oktober 2011 om et EU-program for social udvikling og innovation (COM(2011)0609),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en ny kultur for mobilitet i byer (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en ny kultur for mobilitet i byer (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om samhørighedspolitikkens bymæssige dimension i den nye programmeringsperiode (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om samhørighedspolitikkens bymæssige dimension i den nye programmeringsperiode (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. april 2009 om en handlingsplan for mobilitet i byer (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. april 2009 om en handlingsplan for mobilitet i byer (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om den urbane dimension i forbindelse med udvidelsen (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om den urbane dimension i forbindelse med udvidelsen (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2006 om en temastrategi for bymiljøet (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2006 om en temastrategi for bymiljøet (14),

| — | der henviser til Leipzigchartret om bæredygtige europæiske byer, der blev vedtaget på det uformelle ministermøde om byudvikling og territorial samhørighed i Leipzig den 24.—25. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Leipzigchartret om bæredygtige europæiske byer, der blev vedtaget på det uformelle ministermøde om byudvikling og territorial samhørighed i Leipzig den 24.—25. maj 2007,

| — | der henviser til Toledoerklæringen om byudvikling, der blev vedtaget på det uformelle ministermøde i Toledo den 22. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Toledoerklæringen om byudvikling, der blev vedtaget på det uformelle ministermøde i Toledo den 22. juni 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0406/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0406/2012),

| A. | der henviser til, at 80 % af de europæiske borgere lever i et bymiljø (dette tal er fortsat stigende på grund af den accelererende tilflytning til byerne fra landdistrikterne) og at det er i byerne, at virkningerne af den økonomiske krise hovedsagelig er koncentreret, og udfordringerne vedrørende modvirkning af klimaændringer, jobskabelse, velfærd og livskvalitet skal tages op; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 80 % af de europæiske borgere lever i et bymiljø (dette tal er fortsat stigende på grund af den accelererende tilflytning til byerne fra landdistrikterne) og at det er i byerne, at virkningerne af den økonomiske krise hovedsagelig er koncentreret, og udfordringerne vedrørende modvirkning af klimaændringer, jobskabelse, velfærd og livskvalitet skal tages op;

| B. | der henviser til, at byområder bør udarbejde planer på mellemlang og lang sigt inden for bæredygtig økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at byområder bør udarbejde planer på mellemlang og lang sigt inden for bæredygtig økonomisk, social og territorial samhørighed;

| C. | der henviser til, at byerne udgør drivkraften bag økonomien, produktionen og beskæftigelsen og samtidig er det sted, hvor problemer som suburbanisering, arbejdsløshed og, mere generelt, social udstødelse, segregering og miljøforurening florerer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at byerne udgør drivkraften bag økonomien, produktionen og beskæftigelsen og samtidig er det sted, hvor problemer som suburbanisering, arbejdsløshed og, mere generelt, social udstødelse, segregering og miljøforurening florerer;

| D. | der henviser til, at stærke byområder også har en positiv indflydelse på de omgivende landdistrikter, og at dette således kan medføre spredningseffekter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at stærke byområder også har en positiv indflydelse på de omgivende landdistrikter, og at dette således kan medføre spredningseffekter;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt at genoverveje konceptet »byers yderzoner« for at ændre den nuværende tendens til ghettodannelse, der medfører social polarisering; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt at genoverveje konceptet »byers yderzoner« for at ændre den nuværende tendens til ghettodannelse, der medfører social polarisering;

| F. | der henviser til, at den igangværende forandring af bystrukturen i stigende omfang skaber forventninger og problemer, som vanskeligt kan imødegås ved hjælp af traditionelle offentlige tiltag og derfor kræver innovative og integrerede mekanismer for økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den igangværende forandring af bystrukturen i stigende omfang skaber forventninger og problemer, som vanskeligt kan imødegås ved hjælp af traditionelle offentlige tiltag og derfor kræver innovative og integrerede mekanismer for økonomisk, social og territorial samhørighed;

| G. | der henviser til, at sociodemografiske ændringer i mange byer har bevirket, at befolkningen er flyttet fra boliger i ældre kvarterer til nye boligkomplekser i byernes periferi eller udkant eller simpelthen til nye byer i nærheden af storbyområder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at sociodemografiske ændringer i mange byer har bevirket, at befolkningen er flyttet fra boliger i ældre kvarterer til nye boligkomplekser i byernes periferi eller udkant eller simpelthen til nye byer i nærheden af storbyområder;

| H. | der henviser til, at social ulighed er en udfordring i mange byområder, og at ulighed mellem forskellige kvarterer ofte skyldes uhensigtsmæssige boligpolitikker samt den omstændighed, at serviceudbuddet ofte er begrænset til mere velstående områder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at social ulighed er en udfordring i mange byområder, og at ulighed mellem forskellige kvarterer ofte skyldes uhensigtsmæssige boligpolitikker samt den omstændighed, at serviceudbuddet ofte er begrænset til mere velstående områder;

| I. | der henviser til, at en tilbagevenden til traditionelle tiltag kan benyttes til at iværksætte en proces med forskellige former for eksperimenter og projekter inden for byplanlægning på grundlag af en nyfortolkning af foranstaltningerne vedrørende fysisk planlægning, samfundsbehovene og borgernes deltagelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en tilbagevenden til traditionelle tiltag kan benyttes til at iværksætte en proces med forskellige former for eksperimenter og projekter inden for byplanlægning på grundlag af en nyfortolkning af foranstaltningerne vedrørende fysisk planlægning, samfundsbehovene og borgernes deltagelse;

| 1. | konstaterer, at den lokale udviklingsmodel udgør et af omdrejningspunkterne for samhørighedspolitikken, fordi afgørende mobilitetsfaktorer tilskynder til udvælgelse af de bedste løsninger tættest på borgerne og fremmer gennemførelsen af fælles aktioner og mere sammenhængende og effektive foranstaltninger og dermed gør EU's interventioner mere synlige, særlig i de EU-regioner, der står over for de største udfordringer; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at den lokale udviklingsmodel udgør et af omdrejningspunkterne for samhørighedspolitikken, fordi afgørende mobilitetsfaktorer tilskynder til udvælgelse af de bedste løsninger tættest på borgerne og fremmer gennemførelsen af fælles aktioner og mere sammenhængende og effektive foranstaltninger og dermed gør EU's interventioner mere synlige, særlig i de EU-regioner, der står over for de største udfordringer;

| 2. | opfordrer til en ny EU-reguleringsfase knyttet til en plan om at bevare og genskabe byområder, som — idet nærhedsprincippet respekteres — kan supplere det påkrævede retsgrundlag, definere fælles mellemsigtede og langsigtede mål og optimere brugen af samhørighedsfondene; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til en ny EU-reguleringsfase knyttet til en plan om at bevare og genskabe byområder, som — idet nærhedsprincippet respekteres — kan supplere det påkrævede retsgrundlag, definere fælles mellemsigtede og langsigtede mål og optimere brugen af samhørighedsfondene;

| 3. | efterlyser aktioner, der tilsigter at komplettere og sammenknytte allerede eksisterende bydele, herunder marginaliserede kvarterer, fremme en funktionel omlægning af forladte grunde og omdannede byområder, fremme attraktiviteten af de områder, hvor mennesker bor, ved hjælp af en dynamisk udviklingsproces, og sørge for, at områder af stor symbolsk eller historisk værdi, som har mistet deres oprindelige funktion og gradvis er blevet forsømt, leveres tilbage til samfundet, samtidig med at den kulturelle arv fremmes; |
| --- | --- |

3.

efterlyser aktioner, der tilsigter at komplettere og sammenknytte allerede eksisterende bydele, herunder marginaliserede kvarterer, fremme en funktionel omlægning af forladte grunde og omdannede byområder, fremme attraktiviteten af de områder, hvor mennesker bor, ved hjælp af en dynamisk udviklingsproces, og sørge for, at områder af stor symbolsk eller historisk værdi, som har mistet deres oprindelige funktion og gradvis er blevet forsømt, leveres tilbage til samfundet, samtidig med at den kulturelle arv fremmes;

| 4. | anmoder om, at de kulturelle og økonomiske ressourcer bringes i omløb, og at byfornyelsens sociale bæredygtighed prioriteres højest, idet man således bidrager til social inddragelse og integration af sårbare og marginaliserede samfundsgrupper i byområder, med henblik på at udnytte hele udviklingspotentialet, under henvisning til, at revitalisering og renovering af byområder altid indebærer en risiko for udstødelse af de svageste befolkningsgrupper; understreger derfor nødvendigheden af at inddrage indbyggerne i en så tidlig fase som muligt; |
| --- | --- |

4.

anmoder om, at de kulturelle og økonomiske ressourcer bringes i omløb, og at byfornyelsens sociale bæredygtighed prioriteres højest, idet man således bidrager til social inddragelse og integration af sårbare og marginaliserede samfundsgrupper i byområder, med henblik på at udnytte hele udviklingspotentialet, under henvisning til, at revitalisering og renovering af byområder altid indebærer en risiko for udstødelse af de svageste befolkningsgrupper; understreger derfor nødvendigheden af at inddrage indbyggerne i en så tidlig fase som muligt;

| 5. | understreger den nøglerolle, som byområderne skal spille for at opnå de økonomiske, sociale og miljømæssige målsætninger som led i EU 2020-strategien, og understreger, at Unionen kun kan være globalt konkurrencedygtig, hvis samhørighedspolitikken fuldt ud udnytter alle regioners og byområders potentiale; |
| --- | --- |

5.

understreger den nøglerolle, som byområderne skal spille for at opnå de økonomiske, sociale og miljømæssige målsætninger som led i EU 2020-strategien, og understreger, at Unionen kun kan være globalt konkurrencedygtig, hvis samhørighedspolitikken fuldt ud udnytter alle regioners og byområders potentiale;

| 6. | efterlyser en integreret tilgang, som sammenkobler dels natur og miljø og dels historie og kultur, samfund og handel for at sikre udvikling af infrastruktur, forbedring af byområderne og vækst i den økonomiske struktur og fremme en blandet anvendelse af territoriet, som integrer boligbyggeri og erhvervsbygninger, fysiske infrastrukturer og immaterielle relationelle systemer; |
| --- | --- |

6.

efterlyser en integreret tilgang, som sammenkobler dels natur og miljø og dels historie og kultur, samfund og handel for at sikre udvikling af infrastruktur, forbedring af byområderne og vækst i den økonomiske struktur og fremme en blandet anvendelse af territoriet, som integrer boligbyggeri og erhvervsbygninger, fysiske infrastrukturer og immaterielle relationelle systemer;

| 7. | understreger, at dette kræver nye former for revitalisering og renovering af byområder, der fokuserer på samfundenes behov for at have offentlige områder, parker, fritidsfaciliteter, kultur og sport; |
| --- | --- |

7.

understreger, at dette kræver nye former for revitalisering og renovering af byområder, der fokuserer på samfundenes behov for at have offentlige områder, parker, fritidsfaciliteter, kultur og sport;

| 8. | opfordrer til skabelse af en dynamik, som bygger på inddragelse af og partnerskaber med foreninger og borgere for at sikre den nødvendige sammenkobling mellem generelle politikker og specifikke territoriale aspekter, i hvilken forbindelse det er vigtigt at fremhæve det specifikke særpræg, identiteten, minderne og historien og styrke følelsen af at tilhøre et fællesskab og tilliden til institutionerne; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til skabelse af en dynamik, som bygger på inddragelse af og partnerskaber med foreninger og borgere for at sikre den nødvendige sammenkobling mellem generelle politikker og specifikke territoriale aspekter, i hvilken forbindelse det er vigtigt at fremhæve det specifikke særpræg, identiteten, minderne og historien og styrke følelsen af at tilhøre et fællesskab og tilliden til institutionerne;

| 9. | understreger, at renovering af byområder og økonomisk revitalisering er snævert forbundet, og at skabelse af attraktive områder kan være med til at fremme et økonomisk genopsving; påpeger, at dette kun kan opnås gennem renovering af byområder, som bygger på en ny tilgang, der kombinerer bestræbelser på at forebygge byforringelse, fremme udviklingen af trængende og marginaliserede områder, støtte økonomisk lokal vækst og jobskabelse, og som suppleres af sociale foranstaltninger; |
| --- | --- |

9.

understreger, at renovering af byområder og økonomisk revitalisering er snævert forbundet, og at skabelse af attraktive områder kan være med til at fremme et økonomisk genopsving; påpeger, at dette kun kan opnås gennem renovering af byområder, som bygger på en ny tilgang, der kombinerer bestræbelser på at forebygge byforringelse, fremme udviklingen af trængende og marginaliserede områder, støtte økonomisk lokal vækst og jobskabelse, og som suppleres af sociale foranstaltninger;

| 10. | efterlyser afgørende foranstaltninger til bekæmpelse af energiineffektivitet ved at gøre bygningerne mere funktionelle og opføre bedre udformede og beliggende boliger, herunder sociale boliger, og ved at begrænse overbelastning, forurening og støj fra transport på en sådan måde, at byerne bliver mere attraktive ud fra et miljømæssigt synspunkt; |
| --- | --- |

10.

efterlyser afgørende foranstaltninger til bekæmpelse af energiineffektivitet ved at gøre bygningerne mere funktionelle og opføre bedre udformede og beliggende boliger, herunder sociale boliger, og ved at begrænse overbelastning, forurening og støj fra transport på en sådan måde, at byerne bliver mere attraktive ud fra et miljømæssigt synspunkt;

| 11. | understreger behovet for en strategi til bevarelse og sikring af de byområder og boliger i områder, der er klassificeret som værende under stor risiko for at blive ramt af jordskælv eller oversvømmelse; |
| --- | --- |

11.

understreger behovet for en strategi til bevarelse og sikring af de byområder og boliger i områder, der er klassificeret som værende under stor risiko for at blive ramt af jordskælv eller oversvømmelse;

| 12. | påpeger, at det er nødvendigt at målrette brugen af midlerne for at sikre en integreret tilgang til de funktionsfejl, der er forbundet med den demografiske udvikling, befolkningens gradvise aldring og den koncentration i byerne, der skyldes migration; henleder opmærksomheden på det faktum, at strukturfondsprojekter kan hjælpe med at tilvejebringe løsninger på alvorlige problemer, og at de bør fokusere på mennesker og i særlig grad rette opmærksomheden mod underprivilegerede dele af samfundet, dvs. børn, unge, kvinder og ældre; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at det er nødvendigt at målrette brugen af midlerne for at sikre en integreret tilgang til de funktionsfejl, der er forbundet med den demografiske udvikling, befolkningens gradvise aldring og den koncentration i byerne, der skyldes migration; henleder opmærksomheden på det faktum, at strukturfondsprojekter kan hjælpe med at tilvejebringe løsninger på alvorlige problemer, og at de bør fokusere på mennesker og i særlig grad rette opmærksomheden mod underprivilegerede dele af samfundet, dvs. børn, unge, kvinder og ældre;

| 13. | glæder sig over de skridt, der er taget med hensyn til at fremme oprettelse af netværk mellem byerne og udveksle erfaringer og bedste praksis; påpeger, at disse skridt bør styrkes yderligere og udvidet til også at omfatte funktionelle byområder; opfordrer med henblik herpå til en udvidelse af de eksisterende instrumenter og understreger samtidig, at eksisterende programmer og organer bør anvendes, inden der skabes nye strukturer; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over de skridt, der er taget med hensyn til at fremme oprettelse af netværk mellem byerne og udveksle erfaringer og bedste praksis; påpeger, at disse skridt bør styrkes yderligere og udvidet til også at omfatte funktionelle byområder; opfordrer med henblik herpå til en udvidelse af de eksisterende instrumenter og understreger samtidig, at eksisterende programmer og organer bør anvendes, inden der skabes nye strukturer;

| 14. | glæder sig over, at mindst 5 % af EFRU-midlerne reserveres til integrerede aktioner til fordel for bæredygtig udvikling af byområder, som skal tildeles byer til forvaltning; understreger, at dette tal er et minimumsmål, og at denne procentdel bør anvendes til at støtte udviklingen i funktionelle byområder; opfordrer til, at der på de forskellige myndighedsniveauer gøres brug af nye instrumenter, såsom fællesskabsstyret lokal udvikling; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at mindst 5 % af EFRU-midlerne reserveres til integrerede aktioner til fordel for bæredygtig udvikling af byområder, som skal tildeles byer til forvaltning; understreger, at dette tal er et minimumsmål, og at denne procentdel bør anvendes til at støtte udviklingen i funktionelle byområder; opfordrer til, at der på de forskellige myndighedsniveauer gøres brug af nye instrumenter, såsom fællesskabsstyret lokal udvikling;

| 15. | er modstander af stringens for så vidt angår anvendelsen af de oven for nævnte midler i forbindelse med gennemførelsen af integrerede territoriale investeringer; mener, at medlemsstaterne bør have mulighed for at gennemføre de integrerede aktioner til bæredygtig byudvikling gennem et særligt operationelt program eller en særlig prioritetsakse; |
| --- | --- |

15.

er modstander af stringens for så vidt angår anvendelsen af de oven for nævnte midler i forbindelse med gennemførelsen af integrerede territoriale investeringer; mener, at medlemsstaterne bør have mulighed for at gennemføre de integrerede aktioner til bæredygtig byudvikling gennem et særligt operationelt program eller en særlig prioritetsakse;

| 16. | fremhæver, at det — selvom byområder kan bidrage afgørende som vækstcentre og — er nødvendigt at integrere de lokale udviklingsbehov, når der tages fat på problemerne i forstadsområderne og de tilstødende områder samt i landdistrikterne, for at fremme et konfliktfrit, komplementært og synergisk forhold og for at afhjælpe det gradvise tab af udkantsområder mellem landdistrikter og byer på grund af tendensen til at omdanne disse til byggegrunde, samtidig med at tilgængeligheden af offentlig service forbedres; |
| --- | --- |

16.

fremhæver, at det — selvom byområder kan bidrage afgørende som vækstcentre og — er nødvendigt at integrere de lokale udviklingsbehov, når der tages fat på problemerne i forstadsområderne og de tilstødende områder samt i landdistrikterne, for at fremme et konfliktfrit, komplementært og synergisk forhold og for at afhjælpe det gradvise tab af udkantsområder mellem landdistrikter og byer på grund af tendensen til at omdanne disse til byggegrunde, samtidig med at tilgængeligheden af offentlig service forbedres;

| 17. | opfordrer til at forbedre den administrative kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder og de økonomiske og social aktører — f.eks. gennem udvidet brug af teknisk bistand — for så vidt angår forvaltningen af strukturfondsmidlerne ved hjælp af en reel styring på flere niveauer, som garanterer den bedst mulige opnåelse af målsætningerne; anser det for afgørende, at der udvikles bæredygtige multifunktionelle netværker baseret på gode praksisser, og at de fremmes på en måde, der vil stimulere dannelsen af levende og integrerede by- og landpartnerskaber, som er baseret på de enkelte regioners behov; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til at forbedre den administrative kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder og de økonomiske og social aktører — f.eks. gennem udvidet brug af teknisk bistand — for så vidt angår forvaltningen af strukturfondsmidlerne ved hjælp af en reel styring på flere niveauer, som garanterer den bedst mulige opnåelse af målsætningerne; anser det for afgørende, at der udvikles bæredygtige multifunktionelle netværker baseret på gode praksisser, og at de fremmes på en måde, der vil stimulere dannelsen af levende og integrerede by- og landpartnerskaber, som er baseret på de enkelte regioners behov;

| 18. | understreger, at der bør skabes et netværkssamarbejde mellem EFRU-finansierede pilotprojekter vedrørende bæredygtig byudvikling og det nye flerårige program, Horisont 2020, for at garantere innovative løsninger og strategier, der kan efterlignes inden for renovering af byområder; |
| --- | --- |

18.

understreger, at der bør skabes et netværkssamarbejde mellem EFRU-finansierede pilotprojekter vedrørende bæredygtig byudvikling og det nye flerårige program, Horisont 2020, for at garantere innovative løsninger og strategier, der kan efterlignes inden for renovering af byområder;

| 19. | er overbevist om, at erfaringerne fra »borgmesteraftalen« kan være et godt udgangspunkt for yderligere fremskridt i opfyldelsen af målene i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

19.

er overbevist om, at erfaringerne fra »borgmesteraftalen« kan være et godt udgangspunkt for yderligere fremskridt i opfyldelsen af målene i Europa 2020-strategien;

| 20. | efterlyser en bæredygtig model for mobilitetsforvaltning, der er integreret i byplanlægningen, og som omfatter flere offentlige transportfaciliteter og systemiske logistiknetværker svarende til de behov, der er knyttet til varedistributionen i byerne, og under behørig hensyntagen til de behov, der er knyttet til behovene i forbindelse med bæredygtig transport; |
| --- | --- |

20.

efterlyser en bæredygtig model for mobilitetsforvaltning, der er integreret i byplanlægningen, og som omfatter flere offentlige transportfaciliteter og systemiske logistiknetværker svarende til de behov, der er knyttet til varedistributionen i byerne, og under behørig hensyntagen til de behov, der er knyttet til behovene i forbindelse med bæredygtig transport;

| 21. | er overbevist om, at affaldshåndtering er et overordentligt stort problem, der rækker ud over de rent tekniske aspekter, og som har indvirkning på sociale anliggender; opfordrer endvidere til, at foranstaltninger til sikring af vandforsynings- og rensningstjenester i byerne videreføres, eftersom dette gavner offentligheden og miljøet på samme tid; |
| --- | --- |

21.

er overbevist om, at affaldshåndtering er et overordentligt stort problem, der rækker ud over de rent tekniske aspekter, og som har indvirkning på sociale anliggender; opfordrer endvidere til, at foranstaltninger til sikring af vandforsynings- og rensningstjenester i byerne videreføres, eftersom dette gavner offentligheden og miljøet på samme tid;

| 22. | understreger, at udbygningen af de grønne områder og byparkerne er særdeles værdifuld for naturarven og den kulturelle og historiske arv, bidrager til at regulere de negative virkninger af mikroklimaet, medfører et bedre energibudget og økonomiske besparelser, forbedrer bæredygtigheden og kvaliteten af bymiljøet og gør det muligt at opfylde de sociale og rekreative behov; |
| --- | --- |

22.

understreger, at udbygningen af de grønne områder og byparkerne er særdeles værdifuld for naturarven og den kulturelle og historiske arv, bidrager til at regulere de negative virkninger af mikroklimaet, medfører et bedre energibudget og økonomiske besparelser, forbedrer bæredygtigheden og kvaliteten af bymiljøet og gør det muligt at opfylde de sociale og rekreative behov;

| 23. | ønsker, at der ved udarbejdelsen af køreplaner for renovering af byområder navnlig lægges vægt på materialer og tekniske løsninger, som opfylder energibesparelsesnormerne i overensstemmelse med målene for EU's politikker; |
| --- | --- |

23.

ønsker, at der ved udarbejdelsen af køreplaner for renovering af byområder navnlig lægges vægt på materialer og tekniske løsninger, som opfylder energibesparelsesnormerne i overensstemmelse med målene for EU's politikker;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 120.

(2)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 29.

(3)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 27.

(4)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 81.

(5)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 89.

(6)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0316.

(7)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0403.

(8)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0495.

(9)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 42.

(10)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 73.

(11)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 43.

(12)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 10.

(13)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 127.

(14)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 182.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/6

---

P7_TA(2013)0002

Den territoriale udviklings rolle i samhørighedspolitikken

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om optimering af den territoriale udviklings rolle i samhørighedspolitikken (2011/2312(INI))

(2015/C 440/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, især afsnit XVIII, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, især afsnit XVIII,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (1),

| — | der henviser til Rådets beslutning 2006/702/EF af 6. oktober 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2006/702/EF af 6. oktober 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om status og fremtidige synergivirkninger med henblik på øget effektivitet mellem EFRU og andre strukturfonde (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om status og fremtidige synergivirkninger med henblik på øget effektivitet mellem EFRU og andre strukturfonde (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om mål 3: En udfordring for det territoriale samarbejde — fremtidig dagsorden for grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om mål 3: En udfordring for det territoriale samarbejde — fremtidig dagsorden for grænseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om EU's samhørigheds- og regionalpolitik efter 2013 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om EU's samhørigheds- og regionalpolitik efter 2013 (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne og EU2020-målene (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne og EU2020-målene (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om gennemførelsen af synergivirkninger af midler øremærket til forskning og innovation i forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og det syvende rammeprogram for forskning og udvikling i byer og regioner samt i medlemsstaterne og i EU (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om gennemførelsen af synergivirkninger af midler øremærket til forskning og innovation i forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og det syvende rammeprogram for forskning og udvikling i byer og regioner samt i medlemsstaterne og i EU (10),

| — | der henviser til undersøgelsen offentliggjort af Europa-Parlamentet med titlen »Samhørighedspolitik efter 2013: en kritisk evaluering af lovforslagene«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen offentliggjort af Europa-Parlamentet med titlen »Samhørighedspolitik efter 2013: en kritisk evaluering af lovforslagene«,

| — | der henviser til det polske rådsformandskabs konklusioner af 24.—25. november 2011 om den territoriale dimension af EU's politikker og den fremtidige samhørighedspolitik (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til det polske rådsformandskabs konklusioner af 24.—25. november 2011 om den territoriale dimension af EU's politikker og den fremtidige samhørighedspolitik (11),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 6. oktober 2011 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 6. oktober 2011 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 med titlen »Konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid« (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 med titlen »Konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid« (COM(2010)0642),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's budget« (COM(2010)0700) og de tekniske bilag hertil (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's budget« (COM(2010)0700) og de tekniske bilag hertil (SEC(2010)7000),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010 med titlen »Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020« (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010 med titlen »Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020« (COM(2010)0553),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. marts 2010 med titlen »Samhørighedspolitik: Strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013« (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. marts 2010 med titlen »Samhørighedspolitik: Strategirapport 2010 om gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013« (COM(2010)0110),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til den uafhængige rapport »An agenda for a reformed cohesion policy — A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations« (En dagsorden for en reformeret samhørighedspolitik — en stedbaseret tilgang til imødegåelse af EU's udfordringer og forventninger), der blev udarbejdet af Fabrizio Barca i april 2009 på anmodning af Danuta Hübner, kommissær med ansvar for regionalpolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til den uafhængige rapport »An agenda for a reformed cohesion policy — A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations« (En dagsorden for en reformeret samhørighedspolitik — en stedbaseret tilgang til imødegåelse af EU's udfordringer og forventninger), der blev udarbejdet af Fabrizio Barca i april 2009 på anmodning af Danuta Hübner, kommissær med ansvar for regionalpolitik,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0421/2012),

| A. | der henviser til, at samhørighedspolitikken har til formål at mindske forskellene mellem EU's regioner ved at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU, og til, at den har medvirket til at fremme den europæiske integration gennem social og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at samhørighedspolitikken har til formål at mindske forskellene mellem EU's regioner ved at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU, og til, at den har medvirket til at fremme den europæiske integration gennem social og økonomisk udvikling;

| B. | der henviser til, at forordningen om fælles bestemmelser indeholder fælles regler, som gælder for alle fem europæiske støtteprogrammer (Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), der er udformet til gennemførelse af samhørigheds-, landdistrikt- og fiskeripolitikkerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forordningen om fælles bestemmelser indeholder fælles regler, som gælder for alle fem europæiske støtteprogrammer (Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), der er udformet til gennemførelse af samhørigheds-, landdistrikt- og fiskeripolitikkerne;

| C. | der henviser til, at den fælles strategiske ramme tilstræber mekanismer til en bedre koordinering af de fonde, som er dækket af forordningen om fælles bestemmelser (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL, EHFF), og større integration af de fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser, med andre af EU's politikområder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den fælles strategiske ramme tilstræber mekanismer til en bedre koordinering af de fonde, som er dækket af forordningen om fælles bestemmelser (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL, EHFF), og større integration af de fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser, med andre af EU's politikområder;

| D. | der henviser til, at den territoriale dimension er et tværgående aspekt i samhørighedspolitikken som gør det muligt for de europæiske regioner at udnytte individuelle territoriale muligheder for at arbejde hen imod opnåelse af de samhørighedspolitiske mål; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den territoriale dimension er et tværgående aspekt i samhørighedspolitikken som gør det muligt for de europæiske regioner at udnytte individuelle territoriale muligheder for at arbejde hen imod opnåelse af de samhørighedspolitiske mål;

| E. | der henviser til, at territorial samhørighed nu anerkendes i Lissabon-traktaten som et grundlæggende EU-mål; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at territorial samhørighed nu anerkendes i Lissabon-traktaten som et grundlæggende EU-mål;

Overordnede hensyn: Styrkelse af den territoriale målsætning

| 1. | erkender, at en forenkling af forvaltningen på flere niveauer er af afgørende betydning for beslutningstagningen i forbindelse med samhørighedspolitikken, og at det er nødvendigt med et samarbejde på alle planer i forbindelse med planlægning, udvikling og gennemførelse af europæiske støtteprogrammer; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette indgår i udviklingen af klare og fuldt definerede partnerskabskontrakter; |
| --- | --- |

1.

erkender, at en forenkling af forvaltningen på flere niveauer er af afgørende betydning for beslutningstagningen i forbindelse med samhørighedspolitikken, og at det er nødvendigt med et samarbejde på alle planer i forbindelse med planlægning, udvikling og gennemførelse af europæiske støtteprogrammer; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette indgår i udviklingen af klare og fuldt definerede partnerskabskontrakter;

| 2. | understreger betydningen af adfærdskodeksen for medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af og tilsynet med finansieringsprogrammerne; anerkender, at det er nødvendigt for at opnå et sådant samarbejde, at beslutningerne træffes så tæt på borgerne som muligt; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af adfærdskodeksen for medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af og tilsynet med finansieringsprogrammerne; anerkender, at det er nødvendigt for at opnå et sådant samarbejde, at beslutningerne træffes så tæt på borgerne som muligt;

| 3. | der henviser til, at der fortsat er uligheder mellem regionerne i EU, som bliver stadig større (f.eks. med hensyn til tilgængelighed), selv om der er sket betydelige fremskridt med hensyn til konvergens i EU; fremhæver, at budgettet for samhørighedspolitikken efter 2013 fortsat som minimum skal fastholdes på nuværende niveau for at sikre, at der fortsat når støtte ud til områder, der har brug for økonomisk og social genopretning i alle regioner i EU; |
| --- | --- |

3.

der henviser til, at der fortsat er uligheder mellem regionerne i EU, som bliver stadig større (f.eks. med hensyn til tilgængelighed), selv om der er sket betydelige fremskridt med hensyn til konvergens i EU; fremhæver, at budgettet for samhørighedspolitikken efter 2013 fortsat som minimum skal fastholdes på nuværende niveau for at sikre, at der fortsat når støtte ud til områder, der har brug for økonomisk og social genopretning i alle regioner i EU;

| 4. | glæder sig over Kommissionens forslag om at fokusere på målelige resultater af samhørighedspolitikken med henblik på at øge bæredygtigheden af investeringer og sikre effektiviteten af støtteprogrammerne; understreger behovet for at fokusere på et resultatorienteret system med fleksibilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, som tager hensyn til forenkling, programprioriteringen og partnerskaber, så de resultatorienterede systemer er regionsspecifikke; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over Kommissionens forslag om at fokusere på målelige resultater af samhørighedspolitikken med henblik på at øge bæredygtigheden af investeringer og sikre effektiviteten af støtteprogrammerne; understreger behovet for at fokusere på et resultatorienteret system med fleksibilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, som tager hensyn til forenkling, programprioriteringen og partnerskaber, så de resultatorienterede systemer er regionsspecifikke;

| 5. | støtter Kommissionens gennemgående forslag i forordningen om fælles bestemmelser for at nedbringe den administrative byrde; understreger derfor, at reglerne, kontrollen og udvælgelseskriterierne skal være specificeret fra starten, og at det vil være muligt at forenkle de administrative procedurer gennem en integreret tilgang til frigørelsen af midler; |
| --- | --- |

5.

støtter Kommissionens gennemgående forslag i forordningen om fælles bestemmelser for at nedbringe den administrative byrde; understreger derfor, at reglerne, kontrollen og udvælgelseskriterierne skal være specificeret fra starten, og at det vil være muligt at forenkle de administrative procedurer gennem en integreret tilgang til frigørelsen af midler;

| 6. | understreger betydningen af at sikre den rette balance mellem den nødvendige kontrol af anvendelsen af midlerne og effektiviteten af dem i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af at sikre den rette balance mellem den nødvendige kontrol af anvendelsen af midlerne og effektiviteten af dem i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af samhørighedspolitikken;

| 7. | understreger behovet for at sikre en fleksibel tilgang til fastlæggelsen af de lokale og regionale mål og at inddrage interesserede parter på regionalt plan i alle faser for at sikre, at de europæiske støtteprogrammer bidrager til at tackle de sociale og økonomiske forskelle; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at sikre en fleksibel tilgang til fastlæggelsen af de lokale og regionale mål og at inddrage interesserede parter på regionalt plan i alle faser for at sikre, at de europæiske støtteprogrammer bidrager til at tackle de sociale og økonomiske forskelle;

| 8. | understreger, at fleksibilitet også børe indebære, at der skabes større mulighed for, at projekter kan gennemføres på tværs af forskellige fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, og at en sådan øget fleksibilitet kunne medvirke til at forenkle gennemførelsen af projekterne og fremme de supplerende og tværgående aspekter af den europæiske støtte; |
| --- | --- |

8.

understreger, at fleksibilitet også børe indebære, at der skabes større mulighed for, at projekter kan gennemføres på tværs af forskellige fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, og at en sådan øget fleksibilitet kunne medvirke til at forenkle gennemførelsen af projekterne og fremme de supplerende og tværgående aspekter af den europæiske støtte;

| 9. | understreger, at målsætningen for den territoriale samhørighed hænger uløseligt sammen med de økonomiske og sociale udfordringer, og anerkender, at samhørighedspolitikken kan yde et vigtigt bidrag til opnåelse af Europa 2020-målene for så vidt angår beskæftigelse, uddannelse og fattigdomsbekæmpelse ved at indføje en territorial dimension i EU's vækststrategi; |
| --- | --- |

9.

understreger, at målsætningen for den territoriale samhørighed hænger uløseligt sammen med de økonomiske og sociale udfordringer, og anerkender, at samhørighedspolitikken kan yde et vigtigt bidrag til opnåelse af Europa 2020-målene for så vidt angår beskæftigelse, uddannelse og fattigdomsbekæmpelse ved at indføje en territorial dimension i EU's vækststrategi;

| 10. | fremhæver, at det også bør overvejes at anvende andre støtteprogrammer (f.eks. Horisont 2020), eventuelt sammen med støtte fra Samhørighedsfonden, i forbindelse med opnåelsen af Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

10.

fremhæver, at det også bør overvejes at anvende andre støtteprogrammer (f.eks. Horisont 2020), eventuelt sammen med støtte fra Samhørighedsfonden, i forbindelse med opnåelsen af Europa 2020-målene;

| 11. | anerkender det øgede fokus på byer og byområder som drivkraft for økonomisk vækst; |
| --- | --- |

11.

anerkender det øgede fokus på byer og byområder som drivkraft for økonomisk vækst;

| 12. | understreger betydningen af at styrke de eksisterende og fremme nye forbindelser mellem by og land; understreger, at dette forudsætter en målrettet indsats på flere planer og et samarbejde mellem interessenter i by- og landdistrikter, og at der skal skabes de rette forhold gennem fremme af partnerskaber og netværk for at tilskynde landdistrikterne til at deltage i integrerede aktiviteter i en given funktionel geografisk enhed; |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af at styrke de eksisterende og fremme nye forbindelser mellem by og land; understreger, at dette forudsætter en målrettet indsats på flere planer og et samarbejde mellem interessenter i by- og landdistrikter, og at der skal skabes de rette forhold gennem fremme af partnerskaber og netværk for at tilskynde landdistrikterne til at deltage i integrerede aktiviteter i en given funktionel geografisk enhed;

| 13. | understreger behovet for at sikre en mere effektiv sammenknytning af de territoriale samarbejdsprogrammer med de territoriale strategier og understreger, at den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) kan spille en rolle i virkeliggørelsen af dette; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for at sikre en mere effektiv sammenknytning af de territoriale samarbejdsprogrammer med de territoriale strategier og understreger, at den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) kan spille en rolle i virkeliggørelsen af dette;

| 14. | understreger, at definitionen af byer og byområder på grund af deres forskellige størrelse og ressourcer og de sociale og økonomiske aspekter foretages på medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

14.

understreger, at definitionen af byer og byområder på grund af deres forskellige størrelse og ressourcer og de sociale og økonomiske aspekter foretages på medlemsstatsplan;

| 15. | understreger, at territorial samhørighed også gælder for samhørighed inden for territorier, dvs. at der skal sikres, at hele området, og ikke kun de store byer, bidrager økonomisk, og understreger, at små og mellemstore byers muligheder for at yde et betydeligt bidrag til regionen ikke må overses; |
| --- | --- |

15.

understreger, at territorial samhørighed også gælder for samhørighed inden for territorier, dvs. at der skal sikres, at hele området, og ikke kun de store byer, bidrager økonomisk, og understreger, at små og mellemstore byers muligheder for at yde et betydeligt bidrag til regionen ikke må overses;

| 16. | understreger, at der er behov for klare og veldefinerede partnerskabsaftaler for at tage hensyn til de tværgående aspekter af den territoriale samhørighed, så der kan skabes konkrete resultater på regionalt plan, og så de specifikke muligheder i de forskellige regionerne kan udnyttes i fuld udstrækning; understreger, at dette kun kan opnås gennem inddragelse af aktører på lokalt og regionalt plan, så alle parter kan bidrage til forberedelsen og gennemførelsen af programmerne; påpeger, at dette er særlig vigtigt når det tilstræbes at hjælpe regioner, der står over for særlige problemer, f.eks. grænseoverskridende regioner, bjergregioner, øregioner og regioner i de yderste randområder; |
| --- | --- |

16.

understreger, at der er behov for klare og veldefinerede partnerskabsaftaler for at tage hensyn til de tværgående aspekter af den territoriale samhørighed, så der kan skabes konkrete resultater på regionalt plan, og så de specifikke muligheder i de forskellige regionerne kan udnyttes i fuld udstrækning; understreger, at dette kun kan opnås gennem inddragelse af aktører på lokalt og regionalt plan, så alle parter kan bidrage til forberedelsen og gennemførelsen af programmerne; påpeger, at dette er særlig vigtigt når det tilstræbes at hjælpe regioner, der står over for særlige problemer, f.eks. grænseoverskridende regioner, bjergregioner, øregioner og regioner i de yderste randområder;

Større integration af europæiske fonde i perioden 2014-2020

| 17. | glæder sig over forslagene i forordningen om fælles bestemmelser, som fremmer en bedre koordinering og integrering af støtteprogrammer for at sikre, at fondene giver bedre resultater, og at den territoriale dimension af samhørighedspolitikken vejer tungere i perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over forslagene i forordningen om fælles bestemmelser, som fremmer en bedre koordinering og integrering af støtteprogrammer for at sikre, at fondene giver bedre resultater, og at den territoriale dimension af samhørighedspolitikken vejer tungere i perioden 2014-2020;

| 18. | understreger, at en stærkere og mere integreret territorial tilgang til EU-støtte med tilstrækkelig kapacitetsopbygning og inddragelse af arbejdsmarkedets og civilsamfundets parter på lokalt og regionalt plan både i by- og landområder er en positiv måde at sikre, at midlerne anvendes til at afhjælpe Europas langsigtede sociale og økonomiske udfordringer; |
| --- | --- |

18.

understreger, at en stærkere og mere integreret territorial tilgang til EU-støtte med tilstrækkelig kapacitetsopbygning og inddragelse af arbejdsmarkedets og civilsamfundets parter på lokalt og regionalt plan både i by- og landområder er en positiv måde at sikre, at midlerne anvendes til at afhjælpe Europas langsigtede sociale og økonomiske udfordringer;

| 19. | understreger, at en bedre harmonisering mellem samhørighedspolitikken og andre politikområder, som er skitseret i forordningen om fælles bestemmelser, vil gøre det muligt for de europæiske regioner at fortsætte deres økonomiske udvikling gennem udnyttelse af deres individuelle stærke sider; |
| --- | --- |

19.

understreger, at en bedre harmonisering mellem samhørighedspolitikken og andre politikområder, som er skitseret i forordningen om fælles bestemmelser, vil gøre det muligt for de europæiske regioner at fortsætte deres økonomiske udvikling gennem udnyttelse af deres individuelle stærke sider;

| 20. | nævner som eksempel Wales European Funding Office (WEFO) og dette agenturs hensigt om at integrere EU-støtte i Wales ved at oprette en fælles skranke med adgang til oplysninger om alle fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; understreger muligheden for, at agenturets skranke omfatter en fælles platform med en enkelt ansøgnings-, betalings-, overvågnings- og evalueringsproces for alle fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; fremhæver, at denne tilgang vil lette identifikationen af eventuelle synergivirkninger og integrationen mellem finansieringsstrømme og dermed harmonisere og forenkle processen til ansøgning om EU-støtte; |
| --- | --- |

20.

nævner som eksempel Wales European Funding Office (WEFO) og dette agenturs hensigt om at integrere EU-støtte i Wales ved at oprette en fælles skranke med adgang til oplysninger om alle fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; understreger muligheden for, at agenturets skranke omfatter en fælles platform med en enkelt ansøgnings-, betalings-, overvågnings- og evalueringsproces for alle fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; fremhæver, at denne tilgang vil lette identifikationen af eventuelle synergivirkninger og integrationen mellem finansieringsstrømme og dermed harmonisere og forenkle processen til ansøgning om EU-støtte;

| 21. | understreger, at effektiviteten af EU-støtte på grund af de fælles karakteristika for fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser, og andre støtteprogrammer (f.eks. Horisont 2020, Life+) kan øges ved at undersøge muligheden for eventuel synkronisering af disse fonde; |
| --- | --- |

21.

understreger, at effektiviteten af EU-støtte på grund af de fælles karakteristika for fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser, og andre støtteprogrammer (f.eks. Horisont 2020, Life+) kan øges ved at undersøge muligheden for eventuel synkronisering af disse fonde;

Mekanismer for integration af europæiske fonde

| 22. | glæder sig over forslagene om en lovgivningsmæssig ramme med et fokus på lokal og integreret udvikling gennem »lokaludvikling styret af lokalsamfundet«, »fælles handlingsplaner« og »integreret territorial investering«; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over forslagene om en lovgivningsmæssig ramme med et fokus på lokal og integreret udvikling gennem »lokaludvikling styret af lokalsamfundet«, »fælles handlingsplaner« og »integreret territorial investering«;

| 23. | understreger, at alle investeringer efter Kommissionens forslag skal supplere lokale behov og ikke overlappe andre projekter; |
| --- | --- |

23.

understreger, at alle investeringer efter Kommissionens forslag skal supplere lokale behov og ikke overlappe andre projekter;

| 24. | opfordrer til en fuldt integreret tilgang til gennemførelsesinstrumenter, der har forbindelse med hinanden (lokaludvikling styret af lokalsamfundet, integreret territorial finansiering, fælles handlingsplaner), hvor lokale partnerskaber har mulighed for — efter deres individuelle behov — at vælge forskellige kombinationer af disse instrumenter, alt efter hvad der er relevant, og til, at muligheden for at anvende en mere fleksibel mekanisme til at koncentrere midlerne overvejes under hensyntagen til de særlige behov i medlemsstaterne og regionerne; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til en fuldt integreret tilgang til gennemførelsesinstrumenter, der har forbindelse med hinanden (lokaludvikling styret af lokalsamfundet, integreret territorial finansiering, fælles handlingsplaner), hvor lokale partnerskaber har mulighed for — efter deres individuelle behov — at vælge forskellige kombinationer af disse instrumenter, alt efter hvad der er relevant, og til, at muligheden for at anvende en mere fleksibel mekanisme til at koncentrere midlerne overvejes under hensyntagen til de særlige behov i medlemsstaterne og regionerne;

| 25. | understreger behovet for at gøre anvendelsen af det foreslåede instrument så enkel som muligt for at undgå at øge den administrative byrde for de lokale myndigheder samt være i overensstemmelse med målsætningen om forenkling; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for at gøre anvendelsen af det foreslåede instrument så enkel som muligt for at undgå at øge den administrative byrde for de lokale myndigheder samt være i overensstemmelse med målsætningen om forenkling;

| 26. | mener, at forvaltningskapaciteten på forskellige interventionsniveauer er et væsentligt element til sikring af en vellykket anvendelse af den territoriale tilgang; |
| --- | --- |

26.

mener, at forvaltningskapaciteten på forskellige interventionsniveauer er et væsentligt element til sikring af en vellykket anvendelse af den territoriale tilgang;

| 27. | peger på eksemplet med uddelegering til kommunalbestyrelserne i Nederlandene, hvor dele af støtteprogrammer (f.eks. EFRU) uddelegeres fra den regionale myndighed til lokale myndigheder, og hvor der træffes foranstaltninger på lokalt plan til opfyldelse af lokale behov; understreger, at uddelegering af forvaltningsansvar til lokale myndigheder giver bedre mulighed for at sikre den bedste kombination af støttemidler, der er skræddersyet til opfyldelse af lokale behov; understreger, at denne tilgang kan gavne gennemførelsen af integreret territorial finansiering på lokalt plan eller i nærsamfundet, hvis der allerede forefindes forvaltningsstrukturer på lokalt plan; |
| --- | --- |

27.

peger på eksemplet med uddelegering til kommunalbestyrelserne i Nederlandene, hvor dele af støtteprogrammer (f.eks. EFRU) uddelegeres fra den regionale myndighed til lokale myndigheder, og hvor der træffes foranstaltninger på lokalt plan til opfyldelse af lokale behov; understreger, at uddelegering af forvaltningsansvar til lokale myndigheder giver bedre mulighed for at sikre den bedste kombination af støttemidler, der er skræddersyet til opfyldelse af lokale behov; understreger, at denne tilgang kan gavne gennemførelsen af integreret territorial finansiering på lokalt plan eller i nærsamfundet, hvis der allerede forefindes forvaltningsstrukturer på lokalt plan;

Lokaludvikling styret af lokalsamfundet

| 28. | støtter Kommissionens forslag om lokaludvikling styret af lokalsamfundet som en vigtig bestemmelse i forordningen om fælles bestemmelser, der vil fokusere på udvikling af synergivirkninger mellem alle fonde, som er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; |
| --- | --- |

28.

støtter Kommissionens forslag om lokaludvikling styret af lokalsamfundet som en vigtig bestemmelse i forordningen om fælles bestemmelser, der vil fokusere på udvikling af synergivirkninger mellem alle fonde, som er dækket af forordningen om fælles bestemmelser;

| 29. | vurderer, at dette instrument er en fremragende måde, hvorpå man kan fremme bottom up-deltagelse fra et tværsnit af aktører i lokalsamfundet med henblik på at opnå bæredygtige territoriale mål; glæder sig i den forbindelse over en yderligere styrkelse af den forvaltningsmæssige kapacitet på regionalt og lokalt plan til at gennemføre kapacitetsopbyggende foranstaltninger, der vil forbedre både de regionale og lokale myndigheders og arbejdsmarkedets parters deltagelse; |
| --- | --- |

29.

vurderer, at dette instrument er en fremragende måde, hvorpå man kan fremme bottom up-deltagelse fra et tværsnit af aktører i lokalsamfundet med henblik på at opnå bæredygtige territoriale mål; glæder sig i den forbindelse over en yderligere styrkelse af den forvaltningsmæssige kapacitet på regionalt og lokalt plan til at gennemføre kapacitetsopbyggende foranstaltninger, der vil forbedre både de regionale og lokale myndigheders og arbejdsmarkedets parters deltagelse;

| 30. | anerkender LEADER-programmets tidligere succes som et vigtigt værktøj for gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne og mener, at denne gennemførelsesmekanisme gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet kan være af afgørende betydning i forbindelse med at løse lokale og regionale udfordringer; støtter anvendelsen af lokaludvikling styret af lokalsamfundet i forbindelse med byudvikling; |
| --- | --- |

30.

anerkender LEADER-programmets tidligere succes som et vigtigt værktøj for gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne og mener, at denne gennemførelsesmekanisme gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet kan være af afgørende betydning i forbindelse med at løse lokale og regionale udfordringer; støtter anvendelsen af lokaludvikling styret af lokalsamfundet i forbindelse med byudvikling;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at klarlægge sine forslag om lokaludvikling styret af lokalsamfundet i gennemførelsesfasen for at gøre det muligt for de eventuelle deltagere fuldt ud at fastsætte det sandsynlige mål, anvendelsesområdet for og virkningen af denne lokaludvikling; ser frem til offentliggørelsen af en vejledning til lokaludvikling styret af lokalsamfundet til brug for forvaltningsmyndighederne; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at klarlægge sine forslag om lokaludvikling styret af lokalsamfundet i gennemførelsesfasen for at gøre det muligt for de eventuelle deltagere fuldt ud at fastsætte det sandsynlige mål, anvendelsesområdet for og virkningen af denne lokaludvikling; ser frem til offentliggørelsen af en vejledning til lokaludvikling styret af lokalsamfundet til brug for forvaltningsmyndighederne;

| 32. | anerkender det fremskridt, der er opnået siden 2007 i forbindelse med lokale aktionsgrupper for fiskeriet, som samarbejdede med lokale aktionsgrupper under LEADER, som et eksempel på fremtidens lokaludvikling styret af lokalsamfundet, der kan kombinere fonde på lokalt plan med de fonde, som er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; fremhæver eksemplet med 11 lokale partnerskaber i Danmark, som anvender både ELFUL (LEADER) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (akse 4) til at finansiere projekter og anvender samme gennemførelsessystem og forvaltning; |
| --- | --- |

32.

anerkender det fremskridt, der er opnået siden 2007 i forbindelse med lokale aktionsgrupper for fiskeriet, som samarbejdede med lokale aktionsgrupper under LEADER, som et eksempel på fremtidens lokaludvikling styret af lokalsamfundet, der kan kombinere fonde på lokalt plan med de fonde, som er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; fremhæver eksemplet med 11 lokale partnerskaber i Danmark, som anvender både ELFUL (LEADER) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (akse 4) til at finansiere projekter og anvender samme gennemførelsessystem og forvaltning;

| 33. | understreger behovet for at være opmærksom på eksempler, f.eks. den integrerede anvendelse af ELFUL- og EHFF-støtte gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet i den fremtidige programmeringsperiode som en måde, hvorpå der kan udvikles synergivirkninger mellem alle fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for at være opmærksom på eksempler, f.eks. den integrerede anvendelse af ELFUL- og EHFF-støtte gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet i den fremtidige programmeringsperiode som en måde, hvorpå der kan udvikles synergivirkninger mellem alle fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser;

Fælles handlingsplaner

| 34. | støtter forslag fra forordningen om fælles bestemmelser til indførelse af fælles handlingsplaner for at opnå finansiering af grupper af projekter fra mere et ét operationelt program; |
| --- | --- |

34.

støtter forslag fra forordningen om fælles bestemmelser til indførelse af fælles handlingsplaner for at opnå finansiering af grupper af projekter fra mere et ét operationelt program;

| 35. | anerkender fælles handlingsplaner som et positivt skridt i retning af resultatorienteret forvaltning i tråd med et af de overordnede mål med samhørighedspolitikken efter 2013; |
| --- | --- |

35.

anerkender fælles handlingsplaner som et positivt skridt i retning af resultatorienteret forvaltning i tråd med et af de overordnede mål med samhørighedspolitikken efter 2013;

| 36. | understreger betydningen af, at disse instrumenter udvikles i tråd med lokaludviklingen styret af lokalsamfundet for at sikre, at denne form for lokaludvikling udvikles til at være mere end blot et strategisk værktøj til udvikling af lokale kapaciteter og i stedet bliver et investeringsmål i sig selv, som bl.a. skal fremme social integration og bidrage til fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

36.

understreger betydningen af, at disse instrumenter udvikles i tråd med lokaludviklingen styret af lokalsamfundet for at sikre, at denne form for lokaludvikling udvikles til at være mere end blot et strategisk værktøj til udvikling af lokale kapaciteter og i stedet bliver et investeringsmål i sig selv, som bl.a. skal fremme social integration og bidrage til fattigdomsbekæmpelse;

| 37. | opfordrer til klarlæggelse af anvendelsesområdet for og integrationen af fælles handlingsplaner og af, hvorvidt disse planer skal udnyttes til at gennemføre hele eller kun dele af programmerne; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til klarlæggelse af anvendelsesområdet for og integrationen af fælles handlingsplaner og af, hvorvidt disse planer skal udnyttes til at gennemføre hele eller kun dele af programmerne;

| 38. | anerkender, at de fælles handlingsplaner på en effektiv måde kan bidrage til at tilvejebringe en afbalanceret integration af unge på arbejdsmarkedet; påpeger imidlertid, at man skal undgå en alt for lang beslutningsproces og alt for langvarige forvaltningsprocedurer; |
| --- | --- |

38.

anerkender, at de fælles handlingsplaner på en effektiv måde kan bidrage til at tilvejebringe en afbalanceret integration af unge på arbejdsmarkedet; påpeger imidlertid, at man skal undgå en alt for lang beslutningsproces og alt for langvarige forvaltningsprocedurer;

Integreret territorial investering

| 39. | glæder sig over forslagene om integreret territorial investering, der vil give byer mulighed for at opfylde deres egne specifikke behov ved at trække på midler fra mere end én prioritetsakse med henblik på at gennemføre operationelle programmer på en integreret måde; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over forslagene om integreret territorial investering, der vil give byer mulighed for at opfylde deres egne specifikke behov ved at trække på midler fra mere end én prioritetsakse med henblik på at gennemføre operationelle programmer på en integreret måde;

| 40. | glæder sig endvidere over klarlæggelsen af anvendelsesområdet for integreret territorial investering og mulighederne for, at instrumentet, hvis det passer til lokale behov, kan anvendes i ikke-bymæssige områder og forstæder under inddragelse af samtlige fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser; understreger, at der skal sikres overensstemmelse mellem integrerede territoriale investeringers sammenhæng og bæredygtige regionale udviklingsstrategier for at forbedre den økonomiske og sociale samhørighed, ikke blot mellem regionerne, men også mellem bymæssige og ikke-bymæssige områder inden for regionerne; |
| --- | --- |

40.

glæder sig endvidere over klarlæggelsen af anvendelsesområdet for integreret territorial investering og mulighederne for, at instrumentet, hvis det passer til lokale behov, kan anvendes i ikke-bymæssige områder og forstæder under inddragelse af samtlige fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser; understreger, at der skal sikres overensstemmelse mellem integrerede territoriale investeringers sammenhæng og bæredygtige regionale udviklingsstrategier for at forbedre den økonomiske og sociale samhørighed, ikke blot mellem regionerne, men også mellem bymæssige og ikke-bymæssige områder inden for regionerne;

| 41. | fremhæver eksemplet med en foreslået model for integreret territorial investering fra Manchester, der integrerer midler fra så mange relevante kilder som muligt for at opnå større værdi fra investeringerne; fremhæver, at denne model stadig er under udvikling og eventuelt kan bruges til at understøtte en strategi, der kan medføre mange økonomiske og sociale fordele for byområdet; understreger, at den foreslåede integrerede territoriale investering vil integrere EFRU-prioriteterne med ESF-foranstaltningerne, og at der på grund af det EFRU's stigende fokus på SMV'er og innovation er mulighed for, at integreret territorial investering kan slå bro til Horisont 2020-projekter i fremtiden; |
| --- | --- |

41.

fremhæver eksemplet med en foreslået model for integreret territorial investering fra Manchester, der integrerer midler fra så mange relevante kilder som muligt for at opnå større værdi fra investeringerne; fremhæver, at denne model stadig er under udvikling og eventuelt kan bruges til at understøtte en strategi, der kan medføre mange økonomiske og sociale fordele for byområdet; understreger, at den foreslåede integrerede territoriale investering vil integrere EFRU-prioriteterne med ESF-foranstaltningerne, og at der på grund af det EFRU's stigende fokus på SMV'er og innovation er mulighed for, at integreret territorial investering kan slå bro til Horisont 2020-projekter i fremtiden;

Finansielle instrumenter

| 42. | glæder sig over Kommissionens forslag om bedre udnyttelse og udvidelse af anvendelsesområdet for finansielle instrumenter gennem fastsættelse af enklere og klarere regler for at sikre større effektivitet på tværs af alle fem fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over Kommissionens forslag om bedre udnyttelse og udvidelse af anvendelsesområdet for finansielle instrumenter gennem fastsættelse af enklere og klarere regler for at sikre større effektivitet på tværs af alle fem fonde, der er dækket af forordningen om fælles bestemmelser;

| 43. | understreger mulighederne for, at finansielle instrumenters, herunder mikrokreditter, giver en lang række aktører adgang til alternative finansieringskilder og supplerer de traditionelle finansieringsmetoder; understreger, at finansielle instrumenter i den fremtidige finansieringsramme skal kunne fungere som løftestang for privat finansiering og skabe fleksibilitet for medlemsstaterne og regionerne for at til at skræddersy målsektorer og gennemførelsesmetoder til deres specifikke behov; |
| --- | --- |

43.

understreger mulighederne for, at finansielle instrumenters, herunder mikrokreditter, giver en lang række aktører adgang til alternative finansieringskilder og supplerer de traditionelle finansieringsmetoder; understreger, at finansielle instrumenter i den fremtidige finansieringsramme skal kunne fungere som løftestang for privat finansiering og skabe fleksibilitet for medlemsstaterne og regionerne for at til at skræddersy målsektorer og gennemførelsesmetoder til deres specifikke behov;

| 44. | understreger, at finansielle instrumenter som mekanismer, der muliggør samarbejde mellem virksomheder, den offentlige sektor og uddannelsesinstitutioner, også bør fremmes som et middel til at udvikle en integreret tilgang til finansiering; |
| --- | --- |

44.

understreger, at finansielle instrumenter som mekanismer, der muliggør samarbejde mellem virksomheder, den offentlige sektor og uddannelsesinstitutioner, også bør fremmes som et middel til at udvikle en integreret tilgang til finansiering;

Integrering af fonde, der er omfattet for forordningen om fælles bestemmelser med andre EU-politikker og -instrumenter

| 45. | glæder sig over forslaget i den fælles strategiske ramme om, at partnerskabsaftaler skal omfatte mulig tilpasning af fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, og andre støtteprogrammer, såsom EU's rammeprogram for forskning og innovation (tidligere det syvende rammeprogram, nu Horisont 2020), LIFE + og Connecting Europe-faciliteten; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over forslaget i den fælles strategiske ramme om, at partnerskabsaftaler skal omfatte mulig tilpasning af fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, og andre støtteprogrammer, såsom EU's rammeprogram for forskning og innovation (tidligere det syvende rammeprogram, nu Horisont 2020), LIFE + og Connecting Europe-faciliteten;

| 46. | anerkender, at, selv om støtteprogrammer som f.eks. Horisont 2020 primært fokuserer på videnskabelig topkvalitet, har strukturfondene tidligere spillet en vellykket »kapacitetsopbyggende« rolle ved at yde støtte til udvikling af virksomheder og organisationer, som derefter har deltaget i projekter under det syvende rammeprogram eller programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP); |
| --- | --- |

46.

anerkender, at, selv om støtteprogrammer som f.eks. Horisont 2020 primært fokuserer på videnskabelig topkvalitet, har strukturfondene tidligere spillet en vellykket »kapacitetsopbyggende« rolle ved at yde støtte til udvikling af virksomheder og organisationer, som derefter har deltaget i projekter under det syvende rammeprogram eller programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP);

| 47. | understreger, at de synergivirkninger, der allerede eksisterer blandt de fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, og Horisont 2020, betyder, at begge fonde potentielt kan anvendes, mens der arbejdes for at opnå supplerende tematiske mål; |
| --- | --- |

47.

understreger, at de synergivirkninger, der allerede eksisterer blandt de fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, og Horisont 2020, betyder, at begge fonde potentielt kan anvendes, mens der arbejdes for at opnå supplerende tematiske mål;

Beskæftigelse og sociale aspekter

| 48. | understreger, at beskæftigelses- og socialpolitikker spiller en vigtig rolle for en bæredygtig og socialt afbalanceret territorial udvikling og i høj grad kan medvirke til at mindske de regionale forskelle, øge trivslen blandt borgerne og skabe lige muligheder for alle; |
| --- | --- |

48.

understreger, at beskæftigelses- og socialpolitikker spiller en vigtig rolle for en bæredygtig og socialt afbalanceret territorial udvikling og i høj grad kan medvirke til at mindske de regionale forskelle, øge trivslen blandt borgerne og skabe lige muligheder for alle;

| 49. | understreger, at bekæmpelse af fattigdom omfatter bekæmpelse af udgrænsning, og at tyndtbefolkede landdistrikter eller landdistrikter med en aldrende befolkning oplever et utilstrækkeligt serviceniveau på sundhedsområdet, hvilket i en vis grad kan kompenseres med bedre adgang til bredbåndsteknologi og fremme af telemedicin; |
| --- | --- |

49.

understreger, at bekæmpelse af fattigdom omfatter bekæmpelse af udgrænsning, og at tyndtbefolkede landdistrikter eller landdistrikter med en aldrende befolkning oplever et utilstrækkeligt serviceniveau på sundhedsområdet, hvilket i en vis grad kan kompenseres med bedre adgang til bredbåndsteknologi og fremme af telemedicin;

| 50. | er overbevist om, at den territoriale tilgang vil vise sig at være en effektiv måde at støtte små og mellemstore virksomheder i skabelsen af nye bæredygtige arbejdspladser og iværksættelsen eller udviklingen af programmer for erhvervsuddannelse; mener, at iværksættervirksomhed med henblik på vækst og beskæftigelse og udnyttelse af kompetencer kan foregå på tværs af administrative grænser, og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de eksisterende vilkår for nye iværksættere for bedre at udnytte deres store potentiale for at skabe nye bæredygtige arbejdspladser; |
| --- | --- |

50.

er overbevist om, at den territoriale tilgang vil vise sig at være en effektiv måde at støtte små og mellemstore virksomheder i skabelsen af nye bæredygtige arbejdspladser og iværksættelsen eller udviklingen af programmer for erhvervsuddannelse; mener, at iværksættervirksomhed med henblik på vækst og beskæftigelse og udnyttelse af kompetencer kan foregå på tværs af administrative grænser, og opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de eksisterende vilkår for nye iværksættere for bedre at udnytte deres store potentiale for at skabe nye bæredygtige arbejdspladser;

| 51. | understreger betydningen af at skabe stærke synergier mellem samhørighedspolitikken og andre EU-politikker med henblik på at sikre, at den effektivt kan tage de aktuelle sociale og beskæftigelsesmæssige udfordringer op; |
| --- | --- |

51.

understreger betydningen af at skabe stærke synergier mellem samhørighedspolitikken og andre EU-politikker med henblik på at sikre, at den effektivt kan tage de aktuelle sociale og beskæftigelsesmæssige udfordringer op;

| 52. | påpeger, at det territoriale samarbejde og makroregionale strategier kan være nyttige instrumenter til påvisning og bekæmpelse af regionale forskelle, f.eks. med hensyn til adgang til uddannelse og beskæftigelse, og til fremme af konvergens mellem de europæiske regioner; |
| --- | --- |

52.

påpeger, at det territoriale samarbejde og makroregionale strategier kan være nyttige instrumenter til påvisning og bekæmpelse af regionale forskelle, f.eks. med hensyn til adgang til uddannelse og beskæftigelse, og til fremme af konvergens mellem de europæiske regioner;

| 53. | mener, at den regionale og lokale mangel på arbejdskraft kunne løses gennem frivillig mobilitet for arbejdstagere og unge kandidater i EU, og opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at anvende denne mobilitet mere effektivt med henblik på at fremme territorial udvikling og samhørighed; |
| --- | --- |

53.

mener, at den regionale og lokale mangel på arbejdskraft kunne løses gennem frivillig mobilitet for arbejdstagere og unge kandidater i EU, og opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at anvende denne mobilitet mere effektivt med henblik på at fremme territorial udvikling og samhørighed;

| 54. | finder det vigtigt at koordinere de foranstaltninger, der støttes af ESF, på forskellige politiske niveauer for at sikre en effektiv territorial tilgang; finder det i særdeleshed nødvendigt at skabe sammenhæng mellem uddannelsestilbud og -faciliteter på lokalt plan og arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

54.

finder det vigtigt at koordinere de foranstaltninger, der støttes af ESF, på forskellige politiske niveauer for at sikre en effektiv territorial tilgang; finder det i særdeleshed nødvendigt at skabe sammenhæng mellem uddannelsestilbud og -faciliteter på lokalt plan og arbejdsmarkedets behov;

| 55. | mener, at det er særdeles vigtigt at fremme udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne i forbindelse med en væsentlig og effektiv langsigtet planlægning af den territoriale udvikling og styrke anstændig og bæredygtig beskæftigelse med henblik på at forebygge og bekæmpe fattigdom og arbejdsløshed; |
| --- | --- |

55.

mener, at det er særdeles vigtigt at fremme udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne i forbindelse med en væsentlig og effektiv langsigtet planlægning af den territoriale udvikling og styrke anstændig og bæredygtig beskæftigelse med henblik på at forebygge og bekæmpe fattigdom og arbejdsløshed;

o

o o

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  EUT L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0316.

(4)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 27.

(5)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 89.

(6)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 10.

(7)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 18.

(8)  EUT C 371 E af 20.12.2011, s. 39.

(9)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 120.

(10)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 104.

(11)  Det polske formandskabs konklusioner om den territoriale dimension af EU's politikker og den fremtidige samhørighedspolitik; Et integreret, territorialt differentieret og institutionelt intelligent svar på de udfordringer, som EU står over for", den 4. og 25. november 2011 i Poznań.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/13

---

P7_TA(2013)0003

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (2012/2075(INI))

(2015/C 440/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 175, 212 og 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 175, 212 og 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (2),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (COM(2011)0613),

| — | der henviser til Kommissionens beretning om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2010 (COM(2011)0694), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2010 (COM(2011)0694),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — Årsrapport 2008 og Rapport om Solidaritetsfondens erfaringer efter seks års arbejde (COM(2009)0193), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — Årsrapport 2008 og Rapport om Solidaritetsfondens erfaringer efter seks års arbejde (COM(2009)0193),

| — | der henviser til sin holdning af 18. maj 2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 18. maj 2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (3),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (4),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2008 — Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Hvor hurtig, effektiv og smidig er den? (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2008 — Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Hvor hurtig, effektiv og smidig er den? (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0398/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0398/2012),

| A. | der henviser til, at det i artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bestemmes, at Unionen og dens medlemsstater handler i fællesskab og på et solidarisk grundlag, hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller er offer for en naturkatastrofe eller menneskeskabt katastrofe; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bestemmes, at Unionen og dens medlemsstater handler i fællesskab og på et solidarisk grundlag, hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller er offer for en naturkatastrofe eller menneskeskabt katastrofe;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) er Unionens vigtigste instrument til at udvise solidaritet ved at stille betydelig økonomisk støtte til rådighed for medlemsstater eller regioner, der er berørt af alvorlige katastrofer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) er Unionens vigtigste instrument til at udvise solidaritet ved at stille betydelig økonomisk støtte til rådighed for medlemsstater eller regioner, der er berørt af alvorlige katastrofer;

| C. | der henviser til, at EUSF, når det er nødvendigt at anvende den, i vidt omfang anses som et af Den Europæiske Unions mest tilfredsstillende instrumenter, idet den er den tydeligste, mest afgørende og væsentligste tilkendegivelse af europæisk solidaritet med borgerne i tilfælde af en vanskelig situation; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EUSF, når det er nødvendigt at anvende den, i vidt omfang anses som et af Den Europæiske Unions mest tilfredsstillende instrumenter, idet den er den tydeligste, mest afgørende og væsentligste tilkendegivelse af europæisk solidaritet med borgerne i tilfælde af en vanskelig situation;

| D. | der henviser til, at lovforslaget fra 2005 om en ny forordning for EUSF mødte stor tilslutning i Europa-Parlamentet, men var uacceptabelt for de fleste medlemsstater og til sidst blev trukket tilbage af Kommissionen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at lovforslaget fra 2005 om en ny forordning for EUSF mødte stor tilslutning i Europa-Parlamentet, men var uacceptabelt for de fleste medlemsstater og til sidst blev trukket tilbage af Kommissionen;

| E. | der henviser til, at den nuværende krise forpligter medlemsstaterne og EU til ikke at afholde for mange udgifter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende krise forpligter medlemsstaterne og EU til ikke at afholde for mange udgifter;

| F. | der henviser til, at en række rapporter (6) har fastslået, at det er nødvendigt at ændre EUSF-forordningen med det hovedformål at gøre den mere fleksibel og forbedre dens funktionsevne, samtidig med at nærhedsprincippet altid overholdes; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en række rapporter (6) har fastslået, at det er nødvendigt at ændre EUSF-forordningen med det hovedformål at gøre den mere fleksibel og forbedre dens funktionsevne, samtidig med at nærhedsprincippet altid overholdes;

Gennemførelsen af EUSF

| 1. | understreger EUSF’s betydning som det hovedinstrument, der giver Den Europæiske Union mulighed for at reagere på en alvorlig katastrofe, som indtræder på Unionens territorium eller i lande, der forhandler om tiltrædelse til EU; |
| --- | --- |

1.

understreger EUSF’s betydning som det hovedinstrument, der giver Den Europæiske Union mulighed for at reagere på en alvorlig katastrofe, som indtræder på Unionens territorium eller i lande, der forhandler om tiltrædelse til EU;

| 2. | fastholder, at man på trods af borgernes meget positive opfattelse af fonden skal forbedre dens funktionsmåde ved at gøre den mere fleksibel og mere synlig med henblik på at højne Den Europæiske Unions troværdighed blandt borgerne; |
| --- | --- |

2.

fastholder, at man på trods af borgernes meget positive opfattelse af fonden skal forbedre dens funktionsmåde ved at gøre den mere fleksibel og mere synlig med henblik på at højne Den Europæiske Unions troværdighed blandt borgerne;

| 3. | understreger betydningen af den hjælp, som EUSF yder medlemsstaterne for at lette byrderne på de offentlige budgetter, når de stilles over for nødsituationer forårsaget af alvorlige katastrofer, hvilket ofte kan medføre budgetoverskridelser; |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af den hjælp, som EUSF yder medlemsstaterne for at lette byrderne på de offentlige budgetter, når de stilles over for nødsituationer forårsaget af alvorlige katastrofer, hvilket ofte kan medføre budgetoverskridelser;

| 4. | mener, at den tid, det i dag tager at anvende fonden, er uacceptabelt lang, og påpeger derfor behovet for at forbedre effektiviteten og hurtigheden af de nødvendige administrative procedurer for fondens anvendelse, som kræver deltagelse af tre europæiske institutioner, før anvendelsen kan godkendes, hvilket fører til, at disse procedurer forsinker og forlænger den tid, det tager at hjælpe de medlemsstater, der er berørt af en katastrofe, uforholdsmæssigt, hvorved fonden ikke kan levere de ønskede resultater; |
| --- | --- |

4.

mener, at den tid, det i dag tager at anvende fonden, er uacceptabelt lang, og påpeger derfor behovet for at forbedre effektiviteten og hurtigheden af de nødvendige administrative procedurer for fondens anvendelse, som kræver deltagelse af tre europæiske institutioner, før anvendelsen kan godkendes, hvilket fører til, at disse procedurer forsinker og forlænger den tid, det tager at hjælpe de medlemsstater, der er berørt af en katastrofe, uforholdsmæssigt, hvorved fonden ikke kan levere de ønskede resultater;

| 5. | understreger, at størstedelen af ansøgningerne (63 %) blev indgivet i særkategorien »regional katastrofe«, og at 66 % af disse blev afvist efter at være blevet vurderet af Kommissionen; |
| --- | --- |

5.

understreger, at størstedelen af ansøgningerne (63 %) blev indgivet i særkategorien »regional katastrofe«, og at 66 % af disse blev afvist efter at være blevet vurderet af Kommissionen;

| 6. | finder, at den pågældende forordnings nuværende bestemmelser hvad angår de katastrofer, der anses for at have »langsom udvikling«, medfører retlige og praktiske vanskeligheder for dens anvendelse, og anmoder derfor Kommissionen om at overveje at udvise større fleksibilitet med hensyn til fristerne for indgivelse af ansøgninger, således at der kan fokuseres på at sikre, at sådanne skader også kan omfattes af EUSF; |
| --- | --- |

6.

finder, at den pågældende forordnings nuværende bestemmelser hvad angår de katastrofer, der anses for at have »langsom udvikling«, medfører retlige og praktiske vanskeligheder for dens anvendelse, og anmoder derfor Kommissionen om at overveje at udvise større fleksibilitet med hensyn til fristerne for indgivelse af ansøgninger, således at der kan fokuseres på at sikre, at sådanne skader også kan omfattes af EUSF;

Anbefalede forbedringer af EUSF

| 7. | bifalder Kommissionens beslutning om, at der er behov for at revidere den nuværende EUSF-forordning for at forbedre dens funktionsmåde og drift; deler Kommissionens opfattelse om, at forslaget om ændring af forordningen som følge af den nuværende økonomiske krise ikke bør medføre en yderligere økonomisk byrde for hverken Unionens eller medlemsstaternes budget; |
| --- | --- |

7.

bifalder Kommissionens beslutning om, at der er behov for at revidere den nuværende EUSF-forordning for at forbedre dens funktionsmåde og drift; deler Kommissionens opfattelse om, at forslaget om ændring af forordningen som følge af den nuværende økonomiske krise ikke bør medføre en yderligere økonomisk byrde for hverken Unionens eller medlemsstaternes budget;

| 8. | bemærker, at princippet om, at skadevolder skal betale, fortsat bør finde anvendelse, for at anvendelsen af EUSF ikke fører til, at de ansvarlige for en katastrofe fritages for deres ansvar; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at princippet om, at skadevolder skal betale, fortsat bør finde anvendelse, for at anvendelsen af EUSF ikke fører til, at de ansvarlige for en katastrofe fritages for deres ansvar;

| 9. | mener, at den modstand, som udvises af et antal medlemsstater, som frygter, at væsentlige ændringer i instrumentets retsgrundlag vil medføre større økonomiske udbetalinger, er ubegrundet og har begrænset tilpasningen af forordningen af 2002 til visse præciseringer samt et forsøg på at forbedre dens funktionsevne; påpeger, at katastroferne i Den Europæiske Unions regioner siden fondens oprettelse desværre er øget betydeligt i antal, art, alvor og intensitet; |
| --- | --- |

9.

mener, at den modstand, som udvises af et antal medlemsstater, som frygter, at væsentlige ændringer i instrumentets retsgrundlag vil medføre større økonomiske udbetalinger, er ubegrundet og har begrænset tilpasningen af forordningen af 2002 til visse præciseringer samt et forsøg på at forbedre dens funktionsevne; påpeger, at katastroferne i Den Europæiske Unions regioner siden fondens oprettelse desværre er øget betydeligt i antal, art, alvor og intensitet;

| 10. | glæder sig alligevel over, at den blotte indførelse af visse tilpasninger af de gældende regler vil medføre betydelige forbedringer af dens funktion, samtidig med at dens berettigelse og karakter, som i det væsentlige består i at være et smidigt og effektivt instrument, som hurtigt kan hjælpe de borgere, som er berørt af et fænomen, der grundlæggende ændrer deres livsbetingelser og trivsel, bevares; |
| --- | --- |

10.

glæder sig alligevel over, at den blotte indførelse af visse tilpasninger af de gældende regler vil medføre betydelige forbedringer af dens funktion, samtidig med at dens berettigelse og karakter, som i det væsentlige består i at være et smidigt og effektivt instrument, som hurtigt kan hjælpe de borgere, som er berørt af et fænomen, der grundlæggende ændrer deres livsbetingelser og trivsel, bevares;

| 11. | spørger sig selv, om en klarere og mere præcis definition af katastrofebegrebet kunne hjælpe med at reducere den skepsis, der findes i mange af de medlemsstater, der er imod en dybdegående reform af dette EU-instrument; |
| --- | --- |

11.

spørger sig selv, om en klarere og mere præcis definition af katastrofebegrebet kunne hjælpe med at reducere den skepsis, der findes i mange af de medlemsstater, der er imod en dybdegående reform af dette EU-instrument;

Forkortelse af den tid, det tager at yde støtte

| 12. | understreger, at der er et presserende behov for at forenkle de nødvendige bureaukratiske procedurer for at anvende dette EU-instrument med henblik på at reducere den tid, der går, fra katastrofen indtræder, til den berørte medlemsstat eller region modtager hjælp, som i visse tilfælde kan overstige et år; bemærker imidlertid, at dette instrument ikke blev oprettet for at kunne reagere hurtigt, men derimod for at genfinansiere de nødoperationer, som i første omgang finansiere af de offentlige myndigheder i det berørte land; |
| --- | --- |

12.

understreger, at der er et presserende behov for at forenkle de nødvendige bureaukratiske procedurer for at anvende dette EU-instrument med henblik på at reducere den tid, der går, fra katastrofen indtræder, til den berørte medlemsstat eller region modtager hjælp, som i visse tilfælde kan overstige et år; bemærker imidlertid, at dette instrument ikke blev oprettet for at kunne reagere hurtigt, men derimod for at genfinansiere de nødoperationer, som i første omgang finansiere af de offentlige myndigheder i det berørte land;

| 13. | glæder sig over Kommissionens forslag om at bidrage til forenklingen af procedurerne på EU-plan med henblik på at mindske forsinkelserne; understreger, at medlemsstaterne også bør analysere deres administrative procedurer og afdække og fjerne eventuelle flaskehalse, der kan hindre en hurtigere mobilisering af bistand til de berørte regioner; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Kommissionens forslag om at bidrage til forenklingen af procedurerne på EU-plan med henblik på at mindske forsinkelserne; understreger, at medlemsstaterne også bør analysere deres administrative procedurer og afdække og fjerne eventuelle flaskehalse, der kan hindre en hurtigere mobilisering af bistand til de berørte regioner;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med de lokale og regionale myndigheder i alle faser af gennemførelsen for at sikre, at Unionens bistand er synlig og effektiv på stedet, og for at fremme bæredygtige løsninger; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med de lokale og regionale myndigheder i alle faser af gennemførelsen for at sikre, at Unionens bistand er synlig og effektiv på stedet, og for at fremme bæredygtige løsninger;

| 15. | finder, at Kommissionens forslag om at sammenlægge støttebeslutningerne og gennemførelsesaftalerne mellem Kommissionen og medlemsstaterne er interessant og relevant, når Parlamentet og Rådet har stillet de finansielle midler til rådighed, eftersom det ville give mulighed for at spare tid og dermed gøre det muligt at reagerer hurtigere; |
| --- | --- |

15.

finder, at Kommissionens forslag om at sammenlægge støttebeslutningerne og gennemførelsesaftalerne mellem Kommissionen og medlemsstaterne er interessant og relevant, når Parlamentet og Rådet har stillet de finansielle midler til rådighed, eftersom det ville give mulighed for at spare tid og dermed gøre det muligt at reagerer hurtigere;

| 16. | finder, at EUSF ganske som nu skal forblive uden for Unionens budget og anvendes, når katastroferne indtræder, eftersom disse er uforudsigelige, og eftersom det er umuligt at forudsige antallet og alvoren af de katastrofer, der kan indtræde; |
| --- | --- |

16.

finder, at EUSF ganske som nu skal forblive uden for Unionens budget og anvendes, når katastroferne indtræder, eftersom disse er uforudsigelige, og eftersom det er umuligt at forudsige antallet og alvoren af de katastrofer, der kan indtræde;

| 17. | støtter tanken om, at indførelsen af muligheden for at udbetale forskud, så snart den berørte stat har anmodet om assistance, også er en bæredygtig metode til fremskyndelse af proceduren for afgivelse af støtte til lande, der er berørt af en større katastrofe, og at det vil bidrage til at forbedre EUSF’s effektivitet; finder, at forudbetalingen i tilfælde af en sådan beslutning skal udgøre en fast procentsats af den støtte, der forventeligt skal tildeles, og at udbetalingen skal tilbagebetales til Unionens budget, såfremt ansøgningen afvises; |
| --- | --- |

17.

støtter tanken om, at indførelsen af muligheden for at udbetale forskud, så snart den berørte stat har anmodet om assistance, også er en bæredygtig metode til fremskyndelse af proceduren for afgivelse af støtte til lande, der er berørt af en større katastrofe, og at det vil bidrage til at forbedre EUSF’s effektivitet; finder, at forudbetalingen i tilfælde af en sådan beslutning skal udgøre en fast procentsats af den støtte, der forventeligt skal tildeles, og at udbetalingen skal tilbagebetales til Unionens budget, såfremt ansøgningen afvises;

Større klarhed for så vidt angår anvendelsesområdet og definitioner

| 18. | henstiller til Kommissionen, at den klart definerer Fondens anvendelsesområde og dækning for at ophæve alle retlige usikkerheder om dens anvendelsesområde og herved endvidere undgå, at medlemsstater fremsætter ansøgninger, fordi de føler sig presset hertil af deres borgere, selv om de ved, at ansøgningerne nødvendigvis vil blive afvist; |
| --- | --- |

18.

henstiller til Kommissionen, at den klart definerer Fondens anvendelsesområde og dækning for at ophæve alle retlige usikkerheder om dens anvendelsesområde og herved endvidere undgå, at medlemsstater fremsætter ansøgninger, fordi de føler sig presset hertil af deres borgere, selv om de ved, at ansøgningerne nødvendigvis vil blive afvist;

| 19. | mener, at følgeskader, såfremt en katastrofe udvikler sig videre, fortsat skal være dækket af fonden, hvis de har væsentlige konsekvenser for en regions socioøkonomiske struktur; |
| --- | --- |

19.

mener, at følgeskader, såfremt en katastrofe udvikler sig videre, fortsat skal være dækket af fonden, hvis de har væsentlige konsekvenser for en regions socioøkonomiske struktur;

| 20. | lægger vægt på, at det er nødvendigt enkelt og tydeligt at definere, hvad en katastrofe på regionalt niveau er, og afklare, hvordan det vurderes, om katastrofer på regionalt niveau er støtteberettigede, ved at indføre et enkelt og objektivt kriterium, som giver mulighed for at sammenligne dem med andre katastrofer samt fjerne enhver mulighed for spekulative fortolkninger og enhver tvivl hos ansøgerne om, hvorvidt de er støtteberettigede; |
| --- | --- |

20.

lægger vægt på, at det er nødvendigt enkelt og tydeligt at definere, hvad en katastrofe på regionalt niveau er, og afklare, hvordan det vurderes, om katastrofer på regionalt niveau er støtteberettigede, ved at indføre et enkelt og objektivt kriterium, som giver mulighed for at sammenligne dem med andre katastrofer samt fjerne enhver mulighed for spekulative fortolkninger og enhver tvivl hos ansøgerne om, hvorvidt de er støtteberettigede;

| 21. | finder, at kriteriet baseret på indkomsttærskler kan anvendes som almindeligt grundlæggende kriterium for alle former for katastrofer; understreger, at det, såfremt det skal fungere som indikator til at vurdere, om en regional katastrofe er støtteberettiget, bør tilpasses for at bringe det i overensstemmelse med de regionale BNP-niveauer det seneste år, for hvilke der foreligger officielle tal, ved at anvende en forudbestemt vægtningsfaktor, som tager højde for tab, der ikke kan gøres op som indkomst, samt for de direkte og indirekte indvirkninger, som en regional katastrofe almindeligvis har, og som ofte er meget højere end dem, der kan gøres op som indkomst; |
| --- | --- |

21.

finder, at kriteriet baseret på indkomsttærskler kan anvendes som almindeligt grundlæggende kriterium for alle former for katastrofer; understreger, at det, såfremt det skal fungere som indikator til at vurdere, om en regional katastrofe er støtteberettiget, bør tilpasses for at bringe det i overensstemmelse med de regionale BNP-niveauer det seneste år, for hvilke der foreligger officielle tal, ved at anvende en forudbestemt vægtningsfaktor, som tager højde for tab, der ikke kan gøres op som indkomst, samt for de direkte og indirekte indvirkninger, som en regional katastrofe almindeligvis har, og som ofte er meget højere end dem, der kan gøres op som indkomst;

| 22. | mener, at den tærskelværdi for skader på 1,5 % af det regionale BNP på NUTS 2-niveau (7), som er foreslået for at fastslå, om en regional katastrofe er støtteberettiget, vil afklare forventningerne til, om en eventuel ansøgning om anvendelse af fonden vil kunne antages eller ej, men understreger, at eftersom det stort set vil føre til samme resultat som de nuværende kriterier for regionale katastrofer, vil nærmest alle regionale katastrofer fortsat ikke være støtteberettigede; påpeger derfor, at en tærskelværdi, der er så høj, ikke giver det svar, som borgerne forventer, og dermed ikke hindrer frustration hos ofrene for en katastrofe, som derimod fortsat vil fordømme Unionens handlinger og beskylde den for manglende følsomhed over for borgerne; |
| --- | --- |

22.

mener, at den tærskelværdi for skader på 1,5 % af det regionale BNP på NUTS 2-niveau (7), som er foreslået for at fastslå, om en regional katastrofe er støtteberettiget, vil afklare forventningerne til, om en eventuel ansøgning om anvendelse af fonden vil kunne antages eller ej, men understreger, at eftersom det stort set vil føre til samme resultat som de nuværende kriterier for regionale katastrofer, vil nærmest alle regionale katastrofer fortsat ikke være støtteberettigede; påpeger derfor, at en tærskelværdi, der er så høj, ikke giver det svar, som borgerne forventer, og dermed ikke hindrer frustration hos ofrene for en katastrofe, som derimod fortsat vil fordømme Unionens handlinger og beskylde den for manglende følsomhed over for borgerne;

| 23. | minder om, at katastrofeforebyggelse spiller en vigtig rolle i EU's politikker og er den billigste måde at reducere sårbarheden over for katastrofer på; påpeger, at EU's regioner bør anvende alle de forskellige finansieringsmuligheder i forbindelse med bæredygtig katastrofeforebyggelse på ensartet vis; |
| --- | --- |

23.

minder om, at katastrofeforebyggelse spiller en vigtig rolle i EU's politikker og er den billigste måde at reducere sårbarheden over for katastrofer på; påpeger, at EU's regioner bør anvende alle de forskellige finansieringsmuligheder i forbindelse med bæredygtig katastrofeforebyggelse på ensartet vis;

| 24. | understreger, at det skal stå klart, at tørke fortsat vil blive betragtet som en form for katastrofe, der kan antages af EUSF, med fokus på at afhjælpe de socioøkonomiske og miljømæssige konsekvenser af tørke inden for vandrammedirektivets rammer, samtidig med at der fortsat tages højde for, at der er tale om et blivende strukturelt problem, der er svært at tilpasse til de fastsatte ansøgningsfrister, og som har alvorlige følger for den sociale og økonomiske udvikling i de berørte regioner; insisterer derfor på, at der i tilfælde af alvorlig tørke eller andre katastrofer, som udvikler sig langsomt, bør indføres særlige bestemmelser, for på den måde at fastsætte datoen for de offentlige myndigheders første handling for at bekæmpe katastrofen og således gøre en hurtig og retligt klar reaktion mulig; |
| --- | --- |

24.

understreger, at det skal stå klart, at tørke fortsat vil blive betragtet som en form for katastrofe, der kan antages af EUSF, med fokus på at afhjælpe de socioøkonomiske og miljømæssige konsekvenser af tørke inden for vandrammedirektivets rammer, samtidig med at der fortsat tages højde for, at der er tale om et blivende strukturelt problem, der er svært at tilpasse til de fastsatte ansøgningsfrister, og som har alvorlige følger for den sociale og økonomiske udvikling i de berørte regioner; insisterer derfor på, at der i tilfælde af alvorlig tørke eller andre katastrofer, som udvikler sig langsomt, bør indføres særlige bestemmelser, for på den måde at fastsætte datoen for de offentlige myndigheders første handling for at bekæmpe katastrofen og således gøre en hurtig og retligt klar reaktion mulig;

| 25. | henstiller til Kommissionen at undersøge og tilpasse kriterierne, så EUSF kan reagere på naturkatastrofer i Middelhavsområdet, som delvist på grund af klimaændringerne er de værste naturkatastrofer, Unionen har oplevet i de seneste år; |
| --- | --- |

25.

henstiller til Kommissionen at undersøge og tilpasse kriterierne, så EUSF kan reagere på naturkatastrofer i Middelhavsområdet, som delvist på grund af klimaændringerne er de værste naturkatastrofer, Unionen har oplevet i de seneste år;

| 26. | minder om, at EUSF ikke dækker alle skader forårsaget af en naturkatastrofe, og at de skader, der er dækket i henhold til dette instrument, derfor bør defineres nøje i et kommende forslag til forordning; |
| --- | --- |

26.

minder om, at EUSF ikke dækker alle skader forårsaget af en naturkatastrofe, og at de skader, der er dækket i henhold til dette instrument, derfor bør defineres nøje i et kommende forslag til forordning;

| 27. | understreger, at det med de nuværende instrumenter er meget svært på EU-plan at give et passende svar på alvorlige menneskeskabte kriser, hvilket er fremgået i forbindelse med industriulykker og alvorlige folkesundhedskriser, og at det er nødvendigt, at Unionen har passende instrumenter for at kunne reagere hensigtsmæssigt, når der opstår sådanne kriser; |
| --- | --- |

27.

understreger, at det med de nuværende instrumenter er meget svært på EU-plan at give et passende svar på alvorlige menneskeskabte kriser, hvilket er fremgået i forbindelse med industriulykker og alvorlige folkesundhedskriser, og at det er nødvendigt, at Unionen har passende instrumenter for at kunne reagere hensigtsmæssigt, når der opstår sådanne kriser;

| 28. | understreger behovet for, at EUSF supplerer andre finansieringsinstrumenter, f.eks. strukturfondene, når der reageres på naturkatastrofer, og dermed drager nytte af skabelsen af synergier med disse mekanismer og de dertil knyttede programmer; |
| --- | --- |

28.

understreger behovet for, at EUSF supplerer andre finansieringsinstrumenter, f.eks. strukturfondene, når der reageres på naturkatastrofer, og dermed drager nytte af skabelsen af synergier med disse mekanismer og de dertil knyttede programmer;

| 29. | understreger, at regionerne i den næste finansieringsramme 2014-2020 bør kunne råde over tilstrækkelig fleksibilitet, og at de bør sættes i stand til at omfordele de ressourcer, de tildeles, for at de, hvis de finder det nødvendigt og passende, kan øge de tilgængelige ressourcer i tilfælde af en katastrofe, og opfordrer Kommissionen til at revidere den gældende forordning i god tid før den nye finansieringsperiode; |
| --- | --- |

29.

understreger, at regionerne i den næste finansieringsramme 2014-2020 bør kunne råde over tilstrækkelig fleksibilitet, og at de bør sættes i stand til at omfordele de ressourcer, de tildeles, for at de, hvis de finder det nødvendigt og passende, kan øge de tilgængelige ressourcer i tilfælde af en katastrofe, og opfordrer Kommissionen til at revidere den gældende forordning i god tid før den nye finansieringsperiode;

o

o o

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EFT C 283 af 20.11.2002, s. 1.

(3)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 331.

(4)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 52.

(5)  EUT C 153 af 18.6.2008, s. 1.

(6)  Revisionsrettens særberetning nr. 3/2008, Kommissionens rapport om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2010, Kommissionens rapport om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — Årsrapport 2008 og Rapport om Solidaritetsfondens erfaringer efter seks års arbejde, udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

(7)  Eurostats nomenklatur for statistiske territoriale enheder, regionalt niveau 2: basisregioner for gennemførelsen af regionalpolitikken.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/17

---

P7_TA(2013)0004

Den Europæiske Unions forvaltningslov

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om Den Europæiske Unions forvaltningslov (2012/2024(INL))

(2015/C 440/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som fastslår, at retten til god forvaltning er en grundlæggende rettighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som fastslår, at retten til god forvaltning er en grundlæggende rettighed,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2),

| — | der henviser til den omfattende praksis ved EU-Domstolen, som har anerkendt et sæt generelle forvaltningsretlige principper baseret på medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til den omfattende praksis ved EU-Domstolen, som har anerkendt et sæt generelle forvaltningsretlige principper baseret på medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. september 2001 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet i fortsættelse af undersøgelsen på eget initiativ om eksistensen af og offentlighedens adgang til en adfærdskodeks for god forvaltningsskik i Fællesskabets forskellige institutioner og organer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. september 2001 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet i fortsættelse af undersøgelsen på eget initiativ om eksistensen af og offentlighedens adgang til en adfærdskodeks for god forvaltningsskik i Fællesskabets forskellige institutioner og organer (3),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 2000/633/EF, EKSF, Euratom af 17. oktober 2000 om ændring af dens forretningsorden ved som bilag hertil at knytte en administrativ adfærdskodeks for Europa-Kommissionens medarbejdere hvad angår deres forbindelser med offentligheden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 2000/633/EF, EKSF, Euratom af 17. oktober 2000 om ændring af dens forretningsorden ved som bilag hertil at knytte en administrativ adfærdskodeks for Europa-Kommissionens medarbejdere hvad angår deres forbindelser med offentligheden (4),

| — | der henviser til afgørelse truffet af generalsekretæren for Rådet/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik den 25. juni 2001 om en kodeks for god forvaltningsskik for Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og dets personale for så vidt angår deres tjenstlige forbindelser med offentligheden (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelse truffet af generalsekretæren for Rådet/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik den 25. juni 2001 om en kodeks for god forvaltningsskik for Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og dets personale for så vidt angår deres tjenstlige forbindelser med offentligheden (5),

| — | der henviser til Europarådets henstilling CM/Rec(2007)7 af 20. juni 2007 fra Ministerkomiteen til medlemsstaterne om god forvaltningsskik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets henstilling CM/Rec(2007)7 af 20. juni 2007 fra Ministerkomiteen til medlemsstaterne om god forvaltningsskik,

| — | der henviser til »Principper for offentlig tjeneste for EU's tjenestemænd«, der blev offentliggjort den 19. juni 2012 af Den Europæiske Ombudsmand, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Principper for offentlig tjeneste for EU's tjenestemænd«, der blev offentliggjort den 19. juni 2012 af Den Europæiske Ombudsmand,

| — | der henviser til en undersøgelse bestilt af den svenske regering fra det svenske Statskontoret om principperne om god forvaltningsskik i EU-medlemsstaterne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til en undersøgelse bestilt af den svenske regering fra det svenske Statskontoret om principperne om god forvaltningsskik i EU-medlemsstaterne (6),

| — | der henviser til briefing-notaterne fra konferencen om forvaltningsret i EU afholdt af Parlamentets Retsudvalgs temaafdeling og universitetet i León (León, den 27.—28. april 2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til briefing-notaterne fra konferencen om forvaltningsret i EU afholdt af Parlamentets Retsudvalgs temaafdeling og universitetet i León (León, den 27.—28. april 2011),

| — | der henviser til henstillingerne i arbejdsdokumentet om status og fremtidsudsigter for EU's forvaltningslov fremlagt af Retsudvalgets arbejdsgruppe om EU's forvaltningslov den 22. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne i arbejdsdokumentet om status og fremtidsudsigter for EU's forvaltningslov fremlagt af Retsudvalgets arbejdsgruppe om EU's forvaltningslov den 22. november 2011,

| — | der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi vedrørende Den Europæiske Unions forvaltningslov, der blev forelagt den 6. november 2012 af Enheden for Europæisk Merværdi for Retsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi vedrørende Den Europæiske Unions forvaltningslov, der blev forelagt den 6. november 2012 af Enheden for Europæisk Merværdi for Retsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A7-0369/2012),

| A. | der henviser til, at borgerne i takt med udviklingen af Unionens kompetencer i højere og højere grad konfronteres direkte med Unionens forvaltning uden altid at have de tilsvarende proceduremæssige rettigheder, som de kan håndhæve over for Unionen i tilfælde, hvor sådanne skridt måtte vise sig at være nødvendige; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at borgerne i takt med udviklingen af Unionens kompetencer i højere og højere grad konfronteres direkte med Unionens forvaltning uden altid at have de tilsvarende proceduremæssige rettigheder, som de kan håndhæve over for Unionen i tilfælde, hvor sådanne skridt måtte vise sig at være nødvendige;

| B. | der henviser til, at borgerne har ret til at forvente en høj grad af gennemsigtighed, effektivitet, hurtig ekspedition og lydhørhed fra Kommissionens side, hvad enten de indgiver en formel klage eller udøver deres ret til at indgive andragender i henhold til traktaten, såvel som oplysninger om muligheden for at foretage sig yderligere i sagen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at borgerne har ret til at forvente en høj grad af gennemsigtighed, effektivitet, hurtig ekspedition og lydhørhed fra Kommissionens side, hvad enten de indgiver en formel klage eller udøver deres ret til at indgive andragender i henhold til traktaten, såvel som oplysninger om muligheden for at foretage sig yderligere i sagen;

| C. | der henviser til, at Unionens eksisterende regler og principper om god forvaltningsskik er spredt over en bred vifte af kilder: primærret, EU-Domstolens praksis, afledt ret, soft law og ensidige forpligtelser fra EU-institutionernes side; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens eksisterende regler og principper om god forvaltningsskik er spredt over en bred vifte af kilder: primærret, EU-Domstolens praksis, afledt ret, soft law og ensidige forpligtelser fra EU-institutionernes side;

| D. | der henviser til, at det forhold, at EU mangler et sammenhængende og omfattende sæt kodificerede forvaltningsretlige regler, gør det vanskeligt for borgerne at forstå deres forvaltningsmæssige rettigheder i henhold til EU-retten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det forhold, at EU mangler et sammenhængende og omfattende sæt kodificerede forvaltningsretlige regler, gør det vanskeligt for borgerne at forstå deres forvaltningsmæssige rettigheder i henhold til EU-retten;

| E. | der henviser til, at de forskellige institutioners gældende interne adfærdskodekser har begrænset virkning, er forskellige og ikke er juridisk bindende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de forskellige institutioners gældende interne adfærdskodekser har begrænset virkning, er forskellige og ikke er juridisk bindende;

| F. | der henviser til, at Parlamentet i sin ovennævnte beslutning af 6. september 2001 godkendte den af Ombudsmanden udarbejdede europæiske kodeks for god forvaltningsskik med visse ændringer ud fra den overbevisning, at den samme kodeks for god forvaltningsskik bør gælde for alle EU-institutioner, organer og agenturer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet i sin ovennævnte beslutning af 6. september 2001 godkendte den af Ombudsmanden udarbejdede europæiske kodeks for god forvaltningsskik med visse ændringer ud fra den overbevisning, at den samme kodeks for god forvaltningsskik bør gælde for alle EU-institutioner, organer og agenturer;

| G. | der henviser til, at Parlamentet i samme beslutning opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til en forordning indeholdende en kodeks for god forvaltningsskik med hjemmel i EF-traktatens artikel 308; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet i samme beslutning opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til en forordning indeholdende en kodeks for god forvaltningsskik med hjemmel i EF-traktatens artikel 308;

| H. | der henviser til, at dette som understreget af Ombudsmanden ville være med til at fjerne den forvirring, der hersker i dag, som følge af at der gælder forskellige kodekser for de fleste EU-institutioner og -organer, ville sikre, at institutionerne og organerne anvender samme grundlæggende principper i deres forbindelser med borgerne, og ville fremhæve betydningen af sådanne principper for både borgere og tjenestemænd; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dette som understreget af Ombudsmanden ville være med til at fjerne den forvirring, der hersker i dag, som følge af at der gælder forskellige kodekser for de fleste EU-institutioner og -organer, ville sikre, at institutionerne og organerne anvender samme grundlæggende principper i deres forbindelser med borgerne, og ville fremhæve betydningen af sådanne principper for både borgere og tjenestemænd;

| I. | der henviser til, at alle Unionens handlinger skal overholde retsstatsprincippet under streng adskillelse af magten; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at alle Unionens handlinger skal overholde retsstatsprincippet under streng adskillelse af magten;

| J. | der henviser til, at den grundlæggende ret til god forvaltning som fastslået i artikel 41 i EU’s charter om grundlæggende rettigheder er blevet juridisk bindende som primærret; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den grundlæggende ret til god forvaltning som fastslået i artikel 41 i EU’s charter om grundlæggende rettigheder er blevet juridisk bindende som primærret;

| K. | der henviser til, at regler om god forvaltning fremmer gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at regler om god forvaltning fremmer gennemsigtighed og ansvarlighed;

| L. | der henviser til, at et presserende problem, som Den Europæiske Union står over for i dag, er borgernes manglende tillid, som kan påvirke Unionens legitimitet; og henviser til, at Den Europæiske Union er nødt til at levere hurtige, klare og synlige svar til borgerne for at imødekomme deres bekymringer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et presserende problem, som Den Europæiske Union står over for i dag, er borgernes manglende tillid, som kan påvirke Unionens legitimitet; og henviser til, at Den Europæiske Union er nødt til at levere hurtige, klare og synlige svar til borgerne for at imødekomme deres bekymringer;

| M. | der henviser til, at kodificering af serviceprincippet — dvs. princippet om at forvaltningen bør tilsigte at vejlede, hjælpe, servicere og støtte borgerne, optræde med passende høflighed og dermed undgå unødvendigt besværlige og langvarige procedurer, således at såvel borgere som tjenestemænd sparer tid og kræfter — ville bidrage til at opfylde borgernes rimelige forventninger og gavne både borgerne og forvaltningen ved at skabe bedre service og øget effektivitet; der henviser til, at kendskabet til EU-borgeres ret til god forvaltning bør øges, bl.a. gennem Kommissionens relevante informationstjenester og netværk; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kodificering af serviceprincippet — dvs. princippet om at forvaltningen bør tilsigte at vejlede, hjælpe, servicere og støtte borgerne, optræde med passende høflighed og dermed undgå unødvendigt besværlige og langvarige procedurer, således at såvel borgere som tjenestemænd sparer tid og kræfter — ville bidrage til at opfylde borgernes rimelige forventninger og gavne både borgerne og forvaltningen ved at skabe bedre service og øget effektivitet; der henviser til, at kendskabet til EU-borgeres ret til god forvaltning bør øges, bl.a. gennem Kommissionens relevante informationstjenester og netværk;

| N. | der henviser til, at et klart og bindende regelsæt for Unionens forvaltning baseret på henstillingerne fra Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) vil være et positivt signal i kampen mod korruption i offentlige forvaltninger; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et klart og bindende regelsæt for Unionens forvaltning baseret på henstillingerne fra Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) vil være et positivt signal i kampen mod korruption i offentlige forvaltninger;

| O. | der henviser til, at der i dag findes et sæt grundlæggende principper for god forvaltning, som er almindelig anerkendt i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i dag findes et sæt grundlæggende principper for god forvaltning, som er almindelig anerkendt i medlemsstaterne;

| P. | der henviser til, at der i Domstolens praksis er udviklet nogle faste proceduremæssige principper, der gælder for medlemsstaternes procedurer i fællesskabsanliggender, og som så meget desto mere bør gælde Unionens direkte forvaltning; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i Domstolens praksis er udviklet nogle faste proceduremæssige principper, der gælder for medlemsstaternes procedurer i fællesskabsanliggender, og som så meget desto mere bør gælde Unionens direkte forvaltning;

| Q. | der henviser til, at en europæisk forvaltningslov ville hjælpe Unionens forvaltning med at anvende sin beføjelse til at tilrettelægge sit arbejde internt for at lette og fremme de højeste forvaltningsstandarder. |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en europæisk forvaltningslov ville hjælpe Unionens forvaltning med at anvende sin beføjelse til at tilrettelægge sit arbejde internt for at lette og fremme de højeste forvaltningsstandarder.

| R. | der henviser til, at en europæisk forvaltningslov vil styrke Unionens legitimitet og øge borgernes tillid til Unionens forvaltning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en europæisk forvaltningslov vil styrke Unionens legitimitet og øge borgernes tillid til Unionens forvaltning;

| S. | der henviser til, at en europæisk forvaltningslov kunne fremme en spontan tilnærmelse af de nationale forvaltningsretlige regler hvad angår de generelle proceduremæssige principper og borgernes grundlæggende rettigheder i forhold til forvaltningen og dermed styrke integrationsprocessen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en europæisk forvaltningslov kunne fremme en spontan tilnærmelse af de nationale forvaltningsretlige regler hvad angår de generelle proceduremæssige principper og borgernes grundlæggende rettigheder i forhold til forvaltningen og dermed styrke integrationsprocessen;

| T. | der henviser til, at en europæisk forvaltningslov kunne fremme samarbejde og udvekslingen af bedste praksis mellem de nationale forvaltninger og Unionens forvaltning med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at en europæisk forvaltningslov kunne fremme samarbejde og udvekslingen af bedste praksis mellem de nationale forvaltninger og Unionens forvaltning med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| U. | der henviser til, at Unionen med Lissabontraktatens ikrafttræden har fået et passende retsgrundlag for vedtagelse af en europæisk forvaltningslov; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Unionen med Lissabontraktatens ikrafttræden har fået et passende retsgrundlag for vedtagelse af en europæisk forvaltningslov;

| V. | der henviser til, at de lovgivningsmæssige tiltag, der anmodes om i denne beslutning, bør baseres på detaljerede konsekvensanalyser, der bl.a. kvantificerer udgifterne til forvaltning; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de lovgivningsmæssige tiltag, der anmodes om i denne beslutning, bør baseres på detaljerede konsekvensanalyser, der bl.a. kvantificerer udgifterne til forvaltning;

| W. | der henviser til, at Kommissionen bør foretage passende høring af alle relevante aktører og navnlig bør gøre brug af Den Europæiske Ombudsmands særlige viden og ekspertise, da det er ham, der modtager offentlighedens klager over misforhold i Unionens organer og institutioner; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Kommissionen bør foretage passende høring af alle relevante aktører og navnlig bør gøre brug af Den Europæiske Ombudsmands særlige viden og ekspertise, da det er ham, der modtager offentlighedens klager over misforhold i Unionens organer og institutioner;

| 1. | anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at fremsætte et forslag til en forordning om en europæisk forvaltningslov i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at fremsætte et forslag til en forordning om en europæisk forvaltningslov i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget;

| 2. | konstaterer, at disse henstillinger respekterer grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at disse henstillinger respekterer grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet;

| 3. | finder, at forslaget er uden finansielle følgevirkninger; |
| --- | --- |

3.

finder, at forslaget er uden finansielle følgevirkninger;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(2)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(3)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 331.

(4)  EFT L 267 af 20.10.2000, s. 63.

(5)  EFT C 189 af 5.7.2001, s. 1.

(6)  http://www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200504.pdf

---

BILAG

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Henstilling 1 (om formålet med og anvendelsesområdet for den forordning, der skal vedtages)

Formålet med forordningen bør være at sikre retten til god forvaltning gennem en åben, effektiv og uafhængig forvaltning baseret på en europæisk forvaltningslov.

Forordningen bør finde anvendelse på Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer (»Unionens forvaltning«) i deres forbindelser med offentligheden. Dens anvendelsesområde bør derfor begrænses til direkte forvaltning.

Den bør kodificere de grundlæggende principper for god forvaltning og fastlægge, hvilken procedure Unionens forvaltning skal følge, når den behandler individuelle sager, som en fysisk eller juridisk person er part i, eller andre situationer, hvor en person har direkte eller personlig kontakt med Unionens forvaltning.

Henstilling 2 (om forholdet mellem forordningen og sektorspecifikke retsakter)

Forordningen bør indeholde et sæt universelle principper og fastlægge en procedure, der finder anvendelse som de minimis-regel, når der ikke findes en lex specialis.

De garantier, der gives til personer i sektorspecifikke retsakter, må aldrig yde mindre beskyttelse end garantierne i henhold til forordningen.

Henstilling 3 (om de generelle principper, der bør gælde for forvaltningen)

Forordningen bør kodificere følgende principper:

| — | Legalitetsprincippet: Unionens forvaltning skal handle i overensstemmelse med lovgivningen og iagttage de i EU-lovgivningen fastlagte bestemmelser og procedurer. De administrative beføjelser skal være baseret på og deres indhold være i overensstemmelse med lovgivningen.
  De afgørelser eller foranstaltninger, der træffes, må aldrig være vilkårlige eller drevet af hensyn, som ikke er baseret på lovgivningen eller begrundet i almenhedens interesse. |
| --- | --- |

—

Legalitetsprincippet: Unionens forvaltning skal handle i overensstemmelse med lovgivningen og iagttage de i EU-lovgivningen fastlagte bestemmelser og procedurer. De administrative beføjelser skal være baseret på og deres indhold være i overensstemmelse med lovgivningen.

De afgørelser eller foranstaltninger, der træffes, må aldrig være vilkårlige eller drevet af hensyn, som ikke er baseret på lovgivningen eller begrundet i almenhedens interesse.

| — | Princippet om forbud mod forskelsbehandling og om ligebehandling: Unionens forvaltning skal undgå enhver uberettiget forskelsbehandling mellem personer baseret på nationalitet, køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, handicap, alder eller seksuel orientering.
  Personer, der er i en lignende situation, skal behandles på samme måde. Forskelle i behandling kan kun begrundes ud fra objektive karakteristika ved den pågældende sag. |
| --- | --- |

—

Princippet om forbud mod forskelsbehandling og om ligebehandling: Unionens forvaltning skal undgå enhver uberettiget forskelsbehandling mellem personer baseret på nationalitet, køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, handicap, alder eller seksuel orientering.

Personer, der er i en lignende situation, skal behandles på samme måde. Forskelle i behandling kan kun begrundes ud fra objektive karakteristika ved den pågældende sag.

| — | Proportionalitetsprincippet: Unionens forvaltning skal kun træffe afgørelser, der berører personers rettigheder og interesser, når det er nødvendigt, og i det omfang det kræves for at nå det tilsigtede mål.
  Tjenestemændene skal, når de træffer afgørelser, sikre en rimelig balance mellem privatpersoners og almenhedens interesser. De må navnlig ikke pålægge administrative eller økonomiske byrder, der ikke står i rimeligt forhold til de forventede fordele. |
| --- | --- |

—

Proportionalitetsprincippet: Unionens forvaltning skal kun træffe afgørelser, der berører personers rettigheder og interesser, når det er nødvendigt, og i det omfang det kræves for at nå det tilsigtede mål.

Tjenestemændene skal, når de træffer afgørelser, sikre en rimelig balance mellem privatpersoners og almenhedens interesser. De må navnlig ikke pålægge administrative eller økonomiske byrder, der ikke står i rimeligt forhold til de forventede fordele.

| — | Princippet om upartiskhed: Unionens forvaltning skal være upartisk og uafhængig. Den skal afstå fra enhver vilkårlig handling til skade for personer og fra enhver form for fortrinsbehandling.
  Unionens forvaltning skal altid handle i Unionens interesse og for almenvellet. Dens handlinger må aldrig være styret af personlige (herunder økonomiske), familiemæssige eller nationale interesser eller politisk pres. Unionens forvaltning skal garantere en rimelig balance mellem borgernes forskellige interesser (erhvervslivet, forbrugere og andre). |
| --- | --- |

—

Princippet om upartiskhed: Unionens forvaltning skal være upartisk og uafhængig. Den skal afstå fra enhver vilkårlig handling til skade for personer og fra enhver form for fortrinsbehandling.

Unionens forvaltning skal altid handle i Unionens interesse og for almenvellet. Dens handlinger må aldrig være styret af personlige (herunder økonomiske), familiemæssige eller nationale interesser eller politisk pres. Unionens forvaltning skal garantere en rimelig balance mellem borgernes forskellige interesser (erhvervslivet, forbrugere og andre).

| — | Princippet om konsekvens og berettigede forventninger: Unionens forvaltning skal være konsekvent i sine handlinger og følge sin normale administrative praksis, der skal offentliggøres. Hvis der er legitime grunde til at fravige normal administrativ praksis i enkelte tilfælde, bør der gives en gyldig begrundelse for fravigelsen.
  De berettigede og rimelige forventninger, som personer har i lyset af Unionens forvaltnings hidtidige handlemåde, skal respekteres. |
| --- | --- |

—

Princippet om konsekvens og berettigede forventninger: Unionens forvaltning skal være konsekvent i sine handlinger og følge sin normale administrative praksis, der skal offentliggøres. Hvis der er legitime grunde til at fravige normal administrativ praksis i enkelte tilfælde, bør der gives en gyldig begrundelse for fravigelsen.

De berettigede og rimelige forventninger, som personer har i lyset af Unionens forvaltnings hidtidige handlemåde, skal respekteres.

| — | Princippet om respekt for privatlivet: Unionens forvaltning skal respektere personers privatliv i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
  Unionens forvaltning skal afstå fra at behandle personoplysninger til ulovlige formål eller at videregive sådanne oplysninger til uautoriserede tredjemænd. |
| --- | --- |

—

Princippet om respekt for privatlivet: Unionens forvaltning skal respektere personers privatliv i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

Unionens forvaltning skal afstå fra at behandle personoplysninger til ulovlige formål eller at videregive sådanne oplysninger til uautoriserede tredjemænd.

| — | Rimelighedsprincippet: Dette skal anerkendes som et grundlæggende princip, der er afgørende for at skabe et klima af tillid og forudsigelighed i forholdet mellem privatpersoner og forvaltningen. |
| --- | --- |

—

Rimelighedsprincippet: Dette skal anerkendes som et grundlæggende princip, der er afgørende for at skabe et klima af tillid og forudsigelighed i forholdet mellem privatpersoner og forvaltningen.

| — | Princippet om gennemsigtighed: Unionens forvaltning skal være åben. Den skal dokumentere de administrative procedurer og føre fyldestgørende fortegnelser over ind- og udgående post, modtagne dokumenter og de afgørelser og foranstaltninger, der træffes. Alle bidrag fra rådgivende organer og berørte parter bør gøres tilgængelige i det offentlige rum.
  Anmodninger om aktindsigt skal behandles i overensstemmelse med de generelle principper og begrænsninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001. |
| --- | --- |

—

Princippet om gennemsigtighed: Unionens forvaltning skal være åben. Den skal dokumentere de administrative procedurer og føre fyldestgørende fortegnelser over ind- og udgående post, modtagne dokumenter og de afgørelser og foranstaltninger, der træffes. Alle bidrag fra rådgivende organer og berørte parter bør gøres tilgængelige i det offentlige rum.

Anmodninger om aktindsigt skal behandles i overensstemmelse med de generelle principper og begrænsninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001.

| — | Princippet om effektivitet og service: Unionens forvaltnings handlinger skal opfylde kriterierne om effektivitet og offentlig service.
  Personalet skal rådgive borgerne om, hvordan en sag, der falder inden for dets ansvarsområde, skal behandles.
  Hvis personalet modtager en anmodning angående et anliggende, som det ikke er ansvarligt for, skal det henvise den pågældende person til den kompetente tjenestegren. |
| --- | --- |

—

Princippet om effektivitet og service: Unionens forvaltnings handlinger skal opfylde kriterierne om effektivitet og offentlig service.

Personalet skal rådgive borgerne om, hvordan en sag, der falder inden for dets ansvarsområde, skal behandles.

Hvis personalet modtager en anmodning angående et anliggende, som det ikke er ansvarligt for, skal det henvise den pågældende person til den kompetente tjenestegren.

Henstilling 4 (om reglerne for administrative afgørelser)

Henstilling 4.1: om indledningen af den administrative procedure

Unionens forvaltning kan træffe administrative afgørelser på eget initiativ eller efter anmodning fra en berørt part.

Henstilling 4.2:
  om anerkendelse af modtagelsen

Modtagelsen af anmodninger om individuelle afgørelser skal anerkendes skriftligt med angivelse af fristen for vedtagelsen af den pågældende afgørelse. Det skal angives, hvilke konsekvenser det vil få, hvis afgørelsen ikke er truffet inden for den pågældende frist (tavshed fra forvaltningens side).

Hvis der er mangler ved en anmodning, skal der i forbindelse med anerkendelsen af modtagelsen fastsættes en frist for afhjælpning af manglerne eller fremlæggelse af eventuelle manglende dokumenter.

Henstilling 4.3:
  om uvildighed i forbindelse med administrative afgørelser

Medarbejdere må ikke være med til at træffe administrative afgørelser, som de har en økonomisk interesse i.

Medarbejderne skal orientere deres umiddelbart overordnede om enhver interessekonflikt, hvorefter den overordnede kan beslutte at udelukke den pågældende medarbejder fra proceduren under hensyntagen til sagens særlige omstændigheder.

En borger kan anmode om, at en tjenestemand bliver udelukket fra at medvirke til en afgørelse, der vil berøre den pågældende persons individuelle interesser. Anmodningen skal indgives skriftligt og skal begrundes. Tjenestemandens umiddelbart overordnede træffer afgørelse efter at have hørt den pågældende tjenestemand.

Der bør fastsættes passende frister for håndteringen af interessekonflikter.

Henstilling 4.4: om retten til kontradiktion

Retten til kontradiktion skal respekteres på ethvert trin i proceduren. Hvis Unionens forvaltning træffer en afgørelse, der vil berøre bestemte personers rettigheder eller interesser direkte, skal de pågældende personer gives lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt eller mundtligt, inden afgørelsen træffes, om nødvendigt, eller, hvis de ønsker det, med bistand fra en person efter eget valg.

Henstilling 4.5: om retten til at få adgang til sine akter

En berørt part skal gives fuld adgang til sine akter. Det bør være op til den berørte part at afgøre, hvilke ikke-fortrolige dokumenter der er relevante.

Henstilling 4.6: om frister

Administrative afgørelser skal træffes inden for rimelige frister og uden unødigt ophold. Der skal fastsættes frister i de relevante regler for hver specifik procedure. Hvis der ikke er fastsat en frist, bør den ikke overskride tre måneder fra datoen for afgørelsen om at indlede en procedure, hvis den blev indledt ex officio, eller fra datoen for anmodningen fra den berørte part.

Kan der ikke træffes en afgørelse inden for fristen af objektive grunde, f.eks. fordi der skal gives tid til at afhjælpe mangler ved en anmodning, fordi de rejste spørgsmål er komplekse, eller fordi man er nødt til at suspendere proceduren, indtil der foreligger en afgørelse fra en tredjepart, skal den berørte person underrettes herom, og afgørelsen skal træffes hurtigst muligt.

Henstilling 4.7: om formkrav til administrative afgørelser

Administrative afgørelser skal være skriftlige og formuleret på en klar, enkel og forståelig måde. De skal affattes på det sprog, adressaten har valgt, forudsat at der er tale om et af Unionens officielle sprog.

Henstilling 4.8: om begrundelsespligten

Administrative afgørelser skal indeholde en klar begrundelse. De skal angive de relevante faktiske omstændigheder og deres retsgrundlag.

De skal indeholde en individuel begrundelse. Er dette ikke muligt, fordi et stort antal personer er berørt af lignende afgørelser, bør standardskrivelser være tilladt. Der bør i så fald dog gives en individuel begrundelse til enhver borger, der udtrykkeligt anmoder herom.

Henstilling 4.9: om meddelelse af administrative afgørelser

Administrative afgørelser, der berørte enkeltpersoners rettigheder og interesser, skal meddeles de(n) pågældende person(er) skriftligt, så snart de er truffet.

Henstilling 4.10: om klagevejledning

Administrative afgørelser skal indeholde en klar angivelse af, at der er mulighed for appel — når dette er tilfældet i henhold til EU-retten — og en beskrivelse af proceduren for en sådan appel samt navn og kontoradresse på den person eller afdeling, som afgørelsen skal appelleres til, og fristen herfor.

Når det er relevant, skal der i administrative afgørelser henvises til muligheden for at anlægge retssag og/eller indgive en klage til Den Europæiske Ombudsmand.

Henstilling 5 (om fornyet behandling og berigtigelse af egne afgørelser)

Forordningen bør give Unionens forvaltning mulighed for at berigtige skrivefejl, regnefejl eller lignende fejl til enhver tid på eget initiativ eller efter anmodning fra den berørte person.

Der bør medtages bestemmelser om berigtigelse af administrative afgørelser af andre grunde, hvorved der klart skal sondres mellem proceduren for ændring af henholdsvis bebyrdende og begunstigende afgørelser.

Henstilling 6 (om forordningens form og offentliggørelse)

Forordningen bør formuleres kort og klart og bør være let forståelige for borgerne.

Den bør offentliggøres på passende måde på de enkelte EU-institutioners, -organers, -kontorers og -agenturers websider.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/23

---

P7_TA(2013)0005

Information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (2012/2061(INL))

(2015/C 440/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 9, artikel 151 og artikel 153, stk. 1, litra e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, artikel 151 og artikel 153, stk. 1, litra e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 14, 27 og 30 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14, 27 og 30 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den vurdering af den europæiske merværdi af en EU-foranstaltning om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer, som Enheden for Europæisk Merværdi i Europa-Parlamentet udførte og forelagde for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender den 19. november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den vurdering af den europæiske merværdi af en EU-foranstaltning om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer, som Enheden for Europæisk Merværdi i Europa-Parlamentet udførte og forelagde for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender den 19. november 2012 (1),

| — | der henviser til »Håndtering af ændringer — Gruppen af eksperter på højt plan om økonomiske og arbejdsmæssige følger af de industrielle ændringer — endelig rapport«, oprettet af Det Europæiske Råd om beskæftigelse i Luxembourg i november 1997 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Håndtering af ændringer — Gruppen af eksperter på højt plan om økonomiske og arbejdsmæssige følger af de industrielle ændringer — endelig rapport«, oprettet af Det Europæiske Råd om beskæftigelse i Luxembourg i november 1997 (2),

| — | der henviser til Rådets henstilling 92/443/EØF af 27. juli 1992 om fremme af lønmodtagernes andel i overskud og virksomhedens resultater (herunder besiddelse af kapitalandele) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 92/443/EØF af 27. juli 1992 om fremme af lønmodtagernes andel i overskud og virksomhedens resultater (herunder besiddelse af kapitalandele) (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (4),

| — | der henviser til Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (5),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (6),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (7),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab (9),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (13),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. marts 2005 om »Omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle« (COM(2005)0120) og udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 14. december 2005 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. marts 2005 om »Omstruktureringer og beskæftigelsen — Foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle« (COM(2005)0120) og udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 14. december 2005 (14),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden« (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden« (COM(2005)0033),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (15),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »En integreret industripolitik for en globaliseret verden — Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed« (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »En integreret industripolitik for en globaliseret verden — Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed« (COM(2010)0614),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »På vej mod en akt for det indre marked« (COM(2010)0608/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »På vej mod en akt for det indre marked« (COM(2010)0608/2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job« (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job« (COM(2010)0682),

| — | der henviser til Kommissionens Grønbog om omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise? (COM(2012)0007), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Grønbog om omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise? (COM(2012)0007),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (16),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »Et opsving med høj beskæftigelse« (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »Et opsving med høj beskæftigelse« (COM(2012)0173),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2005 om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2005 om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (17),

| — | der henviser til initiativudtalelsen af 25. april 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om kooperativer og omstruktureringer (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativudtalelsen af 25. april 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om kooperativer og omstruktureringer (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. maj 2007 om styrkelse af den europæiske lovgivning om information og høring af arbejdstagere (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2007 om styrkelse af den europæiske lovgivning om information og høring af arbejdstagere (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden (20),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 om en »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa« (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 om en »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa« (COM(2011)0571),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011 om »en Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011 om »en Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112),

| — | der henviser til resultaterne af den forskning og de undersøgelser, der er blevet udført af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af den forskning og de undersøgelser, der er blevet udført af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0390/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0390/2012),

| A. | der henviser til, at omstrukturering i Europa ikke er et nyt fænomen, men en praksis, der oftere finder sted som følge af de økonomiske udfordringer, og at den i de seneste år er blevet stadig mere udbredt og har antaget mange forskellige former og er blevet forstærket i nogle sektorer og har spredt sig til andre med heraf følgende uforudsigelige konsekvenser for medlemsstaternes økonomiske og sociale struktur; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at omstrukturering i Europa ikke er et nyt fænomen, men en praksis, der oftere finder sted som følge af de økonomiske udfordringer, og at den i de seneste år er blevet stadig mere udbredt og har antaget mange forskellige former og er blevet forstærket i nogle sektorer og har spredt sig til andre med heraf følgende uforudsigelige konsekvenser for medlemsstaternes økonomiske og sociale struktur;

| B. | der henviser til, at den globale økonomiske krise, som begyndte i 2008, kræver, at virksomheder og deres ansatte foretager de nødvendige ændringer for at beskytte konkurrencen og arbejdspladserne, og at krisen er blevet betydeligt forværret som følge af finansiel spekulation inden for finanssektoren, hvilket har fremskyndet radikale ændringer på drastisk vis og dermed medført et i alarmerende omfang øget pres på arbejdstagerne, territorierne og på alle regeringsniveauer med hensyn til strukturelle tilpasninger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den globale økonomiske krise, som begyndte i 2008, kræver, at virksomheder og deres ansatte foretager de nødvendige ændringer for at beskytte konkurrencen og arbejdspladserne, og at krisen er blevet betydeligt forværret som følge af finansiel spekulation inden for finanssektoren, hvilket har fremskyndet radikale ændringer på drastisk vis og dermed medført et i alarmerende omfang øget pres på arbejdstagerne, territorierne og på alle regeringsniveauer med hensyn til strukturelle tilpasninger;

| C. | der henviser til, at der er sket en massiv omfordeling af velstanden fra realøkonomi til finansøkonomi på grund af radikale ændringer i de økonomiske strategier i de seneste 30 år; der endvidere henviser til, at det er nødvendigt at forbedre situationen for dem, der tilvejebringer alle varer og tjenesteydelser, men som må bære hovedbyrden af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er sket en massiv omfordeling af velstanden fra realøkonomi til finansøkonomi på grund af radikale ændringer i de økonomiske strategier i de seneste 30 år; der endvidere henviser til, at det er nødvendigt at forbedre situationen for dem, der tilvejebringer alle varer og tjenesteydelser, men som må bære hovedbyrden af den økonomiske krise;

| D. | der henviser til, at omstrukturering først bliver relevant for aktørerne på et sent tidspunkt, som oftest når man overvejer afskedigelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at omstrukturering først bliver relevant for aktørerne på et sent tidspunkt, som oftest når man overvejer afskedigelser;

| E. | der henviser til, at det i forbindelse med omstrukturering er den umiddelbare og mest synlige indvirkning på beskæftigelsen, der tiltrækker sig størst opmærksomhed, medens den negative indvirkning på arbejdsvilkårene og arbejdstagernes sundhed ikke anerkendes og håndteres på behørig vis; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i forbindelse med omstrukturering er den umiddelbare og mest synlige indvirkning på beskæftigelsen, der tiltrækker sig størst opmærksomhed, medens den negative indvirkning på arbejdsvilkårene og arbejdstagernes sundhed ikke anerkendes og håndteres på behørig vis;

| F. | der henviser til, at de mange og forskelligartede aktører, der er involveret i omstrukturering, er isolerede og sjældent samarbejder på længere sigt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de mange og forskelligartede aktører, der er involveret i omstrukturering, er isolerede og sjældent samarbejder på længere sigt;

| G. | der henviser til, hvilket konsekvent er blevet fremhævet i de seneste strategidokumenter fra Kommissionen, især Europa 2020-strategien og meddelelsen om industripolitikken af 28. oktober 2010, at »Bedre foregribelse og forvaltning af omstruktureringen vil hjælpe arbejdstagerne og virksomhederne med at tilpasse sig de ændringer, der skyldes overskudskapacitet samt modernisering og strukturelle tilpasninger. [...] Ledelsen og arbejdstagernes repræsentanter er de centrale aktører, når der skal opnås enighed om omstruktureringsstrategier på virksomhedsplan. Sådanne omstruktureringer bør ledsages af politiske indgreb for at undgå sociale problemer og fremme nye færdigheder og job, hvorved man kan minimere masseafskedigelser og tilbagegang i hele regioner eller udflytning af hele industrier ved at muliggøre økonomisk omstilling og arbejdsskift«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, hvilket konsekvent er blevet fremhævet i de seneste strategidokumenter fra Kommissionen, især Europa 2020-strategien og meddelelsen om industripolitikken af 28. oktober 2010, at »Bedre foregribelse og forvaltning af omstruktureringen vil hjælpe arbejdstagerne og virksomhederne med at tilpasse sig de ændringer, der skyldes overskudskapacitet samt modernisering og strukturelle tilpasninger. [...] Ledelsen og arbejdstagernes repræsentanter er de centrale aktører, når der skal opnås enighed om omstruktureringsstrategier på virksomhedsplan. Sådanne omstruktureringer bør ledsages af politiske indgreb for at undgå sociale problemer og fremme nye færdigheder og job, hvorved man kan minimere masseafskedigelser og tilbagegang i hele regioner eller udflytning af hele industrier ved at muliggøre økonomisk omstilling og arbejdsskift«;

| H. | der henviser til, at krisen har medført en ny økonomisk styring i Unionen via den årlige vækstundersøgelse og det europæiske halvår, og at en ny økonomisk styring i sig selv kan resultere i omstruktureringer og således kræver inddragelse af arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at krisen har medført en ny økonomisk styring i Unionen via den årlige vækstundersøgelse og det europæiske halvår, og at en ny økonomisk styring i sig selv kan resultere i omstruktureringer og således kræver inddragelse af arbejdsmarkedets parter;

| I. | der henviser til, at der er behov for i rette tid at forberede arbejdstagerne på en ændring i retning af en ressourceeffektiv og klimavenlig økonomi, og at udvikling har et enormt beskæftigelsespotentiale men vil give anledning til en omstrukturering af ubæredygtige sektorer og virksomheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er behov for i rette tid at forberede arbejdstagerne på en ændring i retning af en ressourceeffektiv og klimavenlig økonomi, og at udvikling har et enormt beskæftigelsespotentiale men vil give anledning til en omstrukturering af ubæredygtige sektorer og virksomheder;

| J. | der henviser til, at antallet af tabte arbejdspladser var næsten dobbelt så stort som antallet af skabte arbejdspladser i tredje kvartal af 2011, og at denne tendens må forventes at stige ved bekendtgørelsen af større omstruktureringer på strategiske områder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af tabte arbejdspladser var næsten dobbelt så stort som antallet af skabte arbejdspladser i tredje kvartal af 2011, og at denne tendens må forventes at stige ved bekendtgørelsen af større omstruktureringer på strategiske områder;

| K. | der henviser til, at mere end 6,4 mio. arbejdspladser blev nedlagt inden for bygge- og produktionssektorerne mellem 2008 0 g 2011; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mere end 6,4 mio. arbejdspladser blev nedlagt inden for bygge- og produktionssektorerne mellem 2008 0 g 2011;

| L. | der henviser til, at alle de medlemsstater, der har oplevet forholdsvis få afskedigelser af arbejdstagere siden krisens start, råder over meget veludviklede arbejdsmarkedsordninger, som giver arbejdstagerne og deres repræsentanter forholdsmæssigt mange rettigheder med hensyn til høring, information og medbestemmelse, hvilket har ført til indgåelsen af fælles aftaler på virksomhedsniveau på grundlag af love og kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at alle de medlemsstater, der har oplevet forholdsvis få afskedigelser af arbejdstagere siden krisens start, råder over meget veludviklede arbejdsmarkedsordninger, som giver arbejdstagerne og deres repræsentanter forholdsmæssigt mange rettigheder med hensyn til høring, information og medbestemmelse, hvilket har ført til indgåelsen af fælles aftaler på virksomhedsniveau på grundlag af love og kollektive overenskomster;

| M. | der henviser til, som angivet i den årlige vækstundersøgelse: »En hurtigere samlet EU-løsning på krisen«, at »de positive eksportresultater for visse medlemsstater viser, at succes på de globale markeder ikke opnås gennem konkurrencedygtige priser, men også bestemmes af vidtrækkende faktorer, der understøtter en reel konkurrencedygtighed, såsom branchespecialisering, innovation og kvalifikationsniveau«; der henviser til, at virksomheder i visse medlemsstater set på baggrund af krisen har lagt en langsigtet strategi og har gjort alt for ikke at måtte afskedige deres veluddannede og yderst erfarne arbejdstagere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, som angivet i den årlige vækstundersøgelse: »En hurtigere samlet EU-løsning på krisen«, at »de positive eksportresultater for visse medlemsstater viser, at succes på de globale markeder ikke opnås gennem konkurrencedygtige priser, men også bestemmes af vidtrækkende faktorer, der understøtter en reel konkurrencedygtighed, såsom branchespecialisering, innovation og kvalifikationsniveau«; der henviser til, at virksomheder i visse medlemsstater set på baggrund af krisen har lagt en langsigtet strategi og har gjort alt for ikke at måtte afskedige deres veluddannede og yderst erfarne arbejdstagere;

| N. | der henviser til, at EU’s virksomheder kan finde det vanskeligt at opnå succes på verdensmarkedet alene ved at underbyde deres konkurrenters priser frem for at udvikle gode produkter, processer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU’s virksomheder kan finde det vanskeligt at opnå succes på verdensmarkedet alene ved at underbyde deres konkurrenters priser frem for at udvikle gode produkter, processer og tjenesteydelser;

| O. | der henviser til, at arbejdstagere i ubæredygtige sektorer bør ydes bistand og tilbydes uddannelse for at klare overgangen til grønne job; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at arbejdstagere i ubæredygtige sektorer bør ydes bistand og tilbydes uddannelse for at klare overgangen til grønne job;

| P. | der henviser til, at der er risiko for, at de gode erfaringer, der er blevet indsamlet i kølvandet på krisen, især af ILO, ikke tages tilstrækkeligt i betragtning og ikke vil blive anvendt til håndtering af fremtidige kriser; der derfor henviser til, at EU’s institutioner bør undersøge og dokumentere sådanne gode erfaringer, så de også kan anvendes i tilfælde af en omstrukturering; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der er risiko for, at de gode erfaringer, der er blevet indsamlet i kølvandet på krisen, især af ILO, ikke tages tilstrækkeligt i betragtning og ikke vil blive anvendt til håndtering af fremtidige kriser; der derfor henviser til, at EU’s institutioner bør undersøge og dokumentere sådanne gode erfaringer, så de også kan anvendes i tilfælde af en omstrukturering;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen også i sin meddelelse om en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job af 23. november 2010, erkender, at tilpasningsevne og proaktivitet under jobskift dog kan hæmmes af usikkerhed, fordi overgange indebærer en potentiel fare for arbejdsløshed, lavere lønninger og social usikkerhed; der henviser til, at positive overgange i løbet af karriereforløb derfor er afgørende for løbende at tilpasse sig, at fastholde og øge beskæftigelsesegnetheden og samtidig skabe sikkerhed for enkeltpersoner samt fleksibilitet på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen også i sin meddelelse om en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job af 23. november 2010, erkender, at tilpasningsevne og proaktivitet under jobskift dog kan hæmmes af usikkerhed, fordi overgange indebærer en potentiel fare for arbejdsløshed, lavere lønninger og social usikkerhed; der henviser til, at positive overgange i løbet af karriereforløb derfor er afgørende for løbende at tilpasse sig, at fastholde og øge beskæftigelsesegnetheden og samtidig skabe sikkerhed for enkeltpersoner samt fleksibilitet på arbejdsmarkedet;

| R. | der henviser til, at det i forbindelse med omstruktureringer, hvor afskedigelser er uundgåelige, oftest er de sårbare grupper af arbejdstagere, herunder yngre og ældre arbejdstagere, der rammes af arbejdsløshed snarere end andre aldersgrupper, selv hvor dette udgør aldersdiskrimination i henhold til den relevante EU-lovgivning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i forbindelse med omstruktureringer, hvor afskedigelser er uundgåelige, oftest er de sårbare grupper af arbejdstagere, herunder yngre og ældre arbejdstagere, der rammes af arbejdsløshed snarere end andre aldersgrupper, selv hvor dette udgør aldersdiskrimination i henhold til den relevante EU-lovgivning;

| S. | der henviser til, at »skuffelsen over det indre marked«, som nævnt i Kommissionens meddelelse »På vej mod en akt for det indre marked«»også kan forklares ved en følelse af, at de successive liberaliseringer er sket på bekostning af de forskellige økonomiske aktørers erhvervede sociale rettigheder«. »Lissabontraktaten og bekræftelsen af idéen om 'en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne' som en af de vigtigste målsætninger tvinger »Unionen« til at danne et mere nuanceret billede af det indre marked«. »De økonomiske frihedsrettigheder og retten til kollektive skridt skal bringes i overensstemmelse med hinanden. Det er væsentligt at puste nyt liv i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, hvilket i højere grad kan føre til lovgivning 'udarbejdet af og for' arbejdsmarkedets parter som udtrykkeligt fastsat i Lissabontraktaten«. »Ud over en tilgang, hvor man blot reagerer på den økonomiske og finansielle krise, har en række foregribende strategier gjort det muligt for virksomheder og deres ansatte at undgå arbejdsmarkedskonflikter ved hjælp af en proaktiv forvaltning af omstruktureringer. Dette er en betingelse for den økonomiske succes og en social nødvendighed, fordi der derved opnås en ny fordeling af ressourcerne til fordel for nye sektorer, og arbejdstagerne får nye muligheder, når deres job er i fare«; der henviser til, at en EU-akt for omstrukturering ville skabe mulighed for at etablere et miljø baseret på gensidig tillid; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at »skuffelsen over det indre marked«, som nævnt i Kommissionens meddelelse »På vej mod en akt for det indre marked«»også kan forklares ved en følelse af, at de successive liberaliseringer er sket på bekostning af de forskellige økonomiske aktørers erhvervede sociale rettigheder«. »Lissabontraktaten og bekræftelsen af idéen om 'en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne' som en af de vigtigste målsætninger tvinger »Unionen« til at danne et mere nuanceret billede af det indre marked«. »De økonomiske frihedsrettigheder og retten til kollektive skridt skal bringes i overensstemmelse med hinanden. Det er væsentligt at puste nyt liv i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, hvilket i højere grad kan føre til lovgivning 'udarbejdet af og for' arbejdsmarkedets parter som udtrykkeligt fastsat i Lissabontraktaten«. »Ud over en tilgang, hvor man blot reagerer på den økonomiske og finansielle krise, har en række foregribende strategier gjort det muligt for virksomheder og deres ansatte at undgå arbejdsmarkedskonflikter ved hjælp af en proaktiv forvaltning af omstruktureringer. Dette er en betingelse for den økonomiske succes og en social nødvendighed, fordi der derved opnås en ny fordeling af ressourcerne til fordel for nye sektorer, og arbejdstagerne får nye muligheder, når deres job er i fare«; der henviser til, at en EU-akt for omstrukturering ville skabe mulighed for at etablere et miljø baseret på gensidig tillid;

| T. | der henviser til, at uddybningen af det indre marked resulterer i yderligere konkurrence, som kan føre til en omstrukturering; der henviser til, at Unionen skal tage ansvaret for denne proces ved at etablere rammerne for at afhjælpe de sociale følger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at uddybningen af det indre marked resulterer i yderligere konkurrence, som kan føre til en omstrukturering; der henviser til, at Unionen skal tage ansvaret for denne proces ved at etablere rammerne for at afhjælpe de sociale følger;

| U. | der imidlertid henviser til, at »retningslinjer for håndtering af ændringer og de sociale konsekvenser heraf« udarbejdet af arbejdsmarkedets parter i oktober 2003 ikke er blevet fulgt op af nogen lovgivningsmæssig foranstaltning, selv om de er blevet fulgt op af to cyklusser af nationale seminarer afholdt af arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af deres flerårige arbejdsprogrammer; der henviser til, at disse fortsat er stort set ukendte ikke kun for arbejdsmarkedets parter i visse lande og sektorer, men hvad der er endnu mere væsentligt, også for virksomhederne og deres arbejdstagerrepræsentanter; der imidlertid henviser til, at en rettidig og effektiv overholdelse af de principper, der er nedfældet i retningslinjerne, og som også er fremkommet som følge af mange andre undersøgelser og rapporter, ville være af stor betydning; der henviser til, eftersom virksomhedernes praksis på dette område ofte er reaktiv snarere end proaktiv, at de intervenerer for langt henne i beslutningsprocessen og ikke involverer eksterne enheder, der kunne være med til at afbøde de sociale konsekvenser i tilstrækkelig grad eller nogenlunde rettidigt; |
| --- | --- |

U.

der imidlertid henviser til, at »retningslinjer for håndtering af ændringer og de sociale konsekvenser heraf« udarbejdet af arbejdsmarkedets parter i oktober 2003 ikke er blevet fulgt op af nogen lovgivningsmæssig foranstaltning, selv om de er blevet fulgt op af to cyklusser af nationale seminarer afholdt af arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af deres flerårige arbejdsprogrammer; der henviser til, at disse fortsat er stort set ukendte ikke kun for arbejdsmarkedets parter i visse lande og sektorer, men hvad der er endnu mere væsentligt, også for virksomhederne og deres arbejdstagerrepræsentanter; der imidlertid henviser til, at en rettidig og effektiv overholdelse af de principper, der er nedfældet i retningslinjerne, og som også er fremkommet som følge af mange andre undersøgelser og rapporter, ville være af stor betydning; der henviser til, eftersom virksomhedernes praksis på dette område ofte er reaktiv snarere end proaktiv, at de intervenerer for langt henne i beslutningsprocessen og ikke involverer eksterne enheder, der kunne være med til at afbøde de sociale konsekvenser i tilstrækkelig grad eller nogenlunde rettidigt;

| V. | der henviser til, at Kommissionen har forsøgt at finde frem til konkrete bidrag til, hvordan man kan videreudvikle politikken på dette område gennem dens »Grønbog om omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise?«, hvori det anerkendes, at teknologiske ændringer og innovation kan tvinge virksomheder og arbejdsstyrken til tilpasningsstrategier, men at noget også tyder på, at innovation kombineret med forskning og uddannelse på en effektiv måde kan trække Europa ud af krisen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionen har forsøgt at finde frem til konkrete bidrag til, hvordan man kan videreudvikle politikken på dette område gennem dens »Grønbog om omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise?«, hvori det anerkendes, at teknologiske ændringer og innovation kan tvinge virksomheder og arbejdsstyrken til tilpasningsstrategier, men at noget også tyder på, at innovation kombineret med forskning og uddannelse på en effektiv måde kan trække Europa ud af krisen;

| W. | der henviser til, at kooperativer håndterer omstruktureringer på en socialt forsvarlig måde, og at den specifikke kooperative forvaltningsmodel, som er baseret på fælles ejerskab, demokratisk deltagelse og medlemmernes kontrol, samt kooperativers evne til at basere sig på egne finansielle ressourcer og støttenetværk forklarer, hvorfor kooperativer er mere fleksible og innovative i håndteringen af langsigtede omstruktureringer og i skabelsen af nye forretningsaktiviteter; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at kooperativer håndterer omstruktureringer på en socialt forsvarlig måde, og at den specifikke kooperative forvaltningsmodel, som er baseret på fælles ejerskab, demokratisk deltagelse og medlemmernes kontrol, samt kooperativers evne til at basere sig på egne finansielle ressourcer og støttenetværk forklarer, hvorfor kooperativer er mere fleksible og innovative i håndteringen af langsigtede omstruktureringer og i skabelsen af nye forretningsaktiviteter;

| X. | der henviser til, at Kommissionen på trods af de ovennævnte entydige udtalelser har reageret skuffende på parlamentariske beslutninger om information, høring og omstrukturering, hvilket understreger behovet for uopsættelige og konkrete skridt på dette område, og på anmodninger fra andre relevante økonomiske aktører og civilsamfundets aktører; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kommissionen på trods af de ovennævnte entydige udtalelser har reageret skuffende på parlamentariske beslutninger om information, høring og omstrukturering, hvilket understreger behovet for uopsættelige og konkrete skridt på dette område, og på anmodninger fra andre relevante økonomiske aktører og civilsamfundets aktører;

| Y. | der henviser til, at denne beslutning ikke berører forpligtelserne til information som følge af anden EU-lovgivning og national lovgivning; der henviser til, for så vidt som disse bestemmelser fastsætter dette, at informationsprocedurerne skal anvendes fuldt ud til at gennemføre de henstillinger, der er medtaget i denne beslutning; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at denne beslutning ikke berører forpligtelserne til information som følge af anden EU-lovgivning og national lovgivning; der henviser til, for så vidt som disse bestemmelser fastsætter dette, at informationsprocedurerne skal anvendes fuldt ud til at gennemføre de henstillinger, der er medtaget i denne beslutning;

| Z. | der henviser til, at denne beslutning ikke berører forpligtelserne vedrørende arbejdsbeskyttelse og ansættelsesforholds ophør som følge af national lovgivning; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at denne beslutning ikke berører forpligtelserne vedrørende arbejdsbeskyttelse og ansættelsesforholds ophør som følge af national lovgivning;

| AA. | der henviser til, at der i øjeblikket er store forskelle i de nationale lovgivninger med hensyn til arbejdsgivernes forpligtelser over for deres arbejdstagere i omstruktureringsprocessen; der henviser til, at parterne på det europæiske arbejdsmarked er blevet hørt to gange i det seneste årti, og at Kommissionen har undladt at handle; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at der i øjeblikket er store forskelle i de nationale lovgivninger med hensyn til arbejdsgivernes forpligtelser over for deres arbejdstagere i omstruktureringsprocessen; der henviser til, at parterne på det europæiske arbejdsmarked er blevet hørt to gange i det seneste årti, og at Kommissionen har undladt at handle;

| AB. | der henviser til, at god og effektiv information og høring i forbindelse med omstrukturering betyder, at de relevante foranstaltninger bør træffes adskillige måneder forud for den planlagte omstrukturering, at de også bør omfatte afhængige virksomheder, og at der hurtigt bør iværksættes erhvervsuddannelser med henblik på at bidrage til at gøre virksomhederne og Unionen mere konkurrencedygtige og sende et signal i krisetider om klarhed og gennemsigtighed til de europæiske borgere og investorer; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at god og effektiv information og høring i forbindelse med omstrukturering betyder, at de relevante foranstaltninger bør træffes adskillige måneder forud for den planlagte omstrukturering, at de også bør omfatte afhængige virksomheder, og at der hurtigt bør iværksættes erhvervsuddannelser med henblik på at bidrage til at gøre virksomhederne og Unionen mere konkurrencedygtige og sende et signal i krisetider om klarhed og gennemsigtighed til de europæiske borgere og investorer;

| AC. | der henviser til, at virksomheder, som ikke er i stand til at tilpasse sig ændrede vilkår, på lang sigt ikke kan følge trit med konkurrenterne; der henviser til, at virksomheder og sektorer normalt selv bedst ved, hvilke behov de har for omstrukturering; der henviser til, at medlemsstaterne gennemgår forskellige omstruktureringsprocesser med forskellige virkninger i hvert enkelt land; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at virksomheder, som ikke er i stand til at tilpasse sig ændrede vilkår, på lang sigt ikke kan følge trit med konkurrenterne; der henviser til, at virksomheder og sektorer normalt selv bedst ved, hvilke behov de har for omstrukturering; der henviser til, at medlemsstaterne gennemgår forskellige omstruktureringsprocesser med forskellige virkninger i hvert enkelt land;

| AD. | der henviser til, at Kommissionen, for at gøre det muligt for arbejdstagere og virksomheder at forberede sig på forandringer på en mere effektiv måde, har iværksat indgående undersøgelser og analyser, både vedrørende selve omstruktureringsfænomenet og overvågningen af brancher, herunder en række undersøgelser om beskæftigelsesmæssige ændringer frem til 2020 (21); der henviser til, at denne fremadrettede analyse er blevet foretaget i samarbejde med uafhængige forskere, arbejdsmarkedets parter og de andre EU-institutioner, herunder Parlamentet og Unionens organer og agenturer, såsom Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer (22) under Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (og Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Kommissionen, for at gøre det muligt for arbejdstagere og virksomheder at forberede sig på forandringer på en mere effektiv måde, har iværksat indgående undersøgelser og analyser, både vedrørende selve omstruktureringsfænomenet og overvågningen af brancher, herunder en række undersøgelser om beskæftigelsesmæssige ændringer frem til 2020 (21); der henviser til, at denne fremadrettede analyse er blevet foretaget i samarbejde med uafhængige forskere, arbejdsmarkedets parter og de andre EU-institutioner, herunder Parlamentet og Unionens organer og agenturer, såsom Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer (22) under Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (og Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse;

| AE. | der henviser til den igangværende revision af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (23); |
| --- | --- |

AE.

der henviser til den igangværende revision af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (23);

| 1. | anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde hurtigst muligt og efter høring af arbejdsmarkedets parter at forelægge et forslag til retsakt om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer i henhold til de detaljerede henstillinger i bilaget hertil; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde hurtigst muligt og efter høring af arbejdsmarkedets parter at forelægge et forslag til retsakt om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer i henhold til de detaljerede henstillinger i bilaget hertil;

| 2. | bekræfter, at henstillingerne respekterer borgernes grundlæggende rettigheder og subsidiaritetsprincippet; bekræfter endvidere, at disse henstillinger respekterer proportionalitetsprincippet, frihed for iværksættere og ejendomsretten; |
| --- | --- |

2.

bekræfter, at henstillingerne respekterer borgernes grundlæggende rettigheder og subsidiaritetsprincippet; bekræfter endvidere, at disse henstillinger respekterer proportionalitetsprincippet, frihed for iværksættere og ejendomsretten;

| 3. | bekræfter behovet for en stærk social dialog baseret på gensidig tillid og fælles ansvar som det bedste instrument til at finde fælles løsninger og tilgange og en metode til at foregribe, forhindre og forvalte omstruktureringsprocesserne; |
| --- | --- |

3.

bekræfter behovet for en stærk social dialog baseret på gensidig tillid og fælles ansvar som det bedste instrument til at finde fælles løsninger og tilgange og en metode til at foregribe, forhindre og forvalte omstruktureringsprocesserne;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, om der er behov for foranstaltninger på EU-plan til overvågning af virksomhedernes aktiviteter for at undgå enhver form for misbrug, som navnlig kan skade arbejdstagerne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at vurdere, om der er behov for foranstaltninger på EU-plan til overvågning af virksomhedernes aktiviteter for at undgå enhver form for misbrug, som navnlig kan skade arbejdstagerne;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at afskedigelser betragtes som den sidste udvej, når alle øvrige alternativer er taget i betragtning, uden at dette dog forringer virksomhedernes konkurrenceevne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at afskedigelser betragtes som den sidste udvej, når alle øvrige alternativer er taget i betragtning, uden at dette dog forringer virksomhedernes konkurrenceevne;

| 6. | mener, at det forslag, der anmodes om, ikke har finansielle følgevirkninger; |
| --- | --- |

6.

mener, at det forslag, der anmodes om, ikke har finansielle følgevirkninger;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de udførlige henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de udførlige henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/ eava_info_of_workers_with_annexes_/eava_info_of_workers_with_annexes_en.pdf

(2)  EFT C 258 af 10.9.1999, s. 1.

(3)  EFT L 245 af 26.8.1992, s. 53.

(4)  EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1.

(5)  EFT L 225 af 12.8.1998, s. 16.

(6)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(7)  EFT L 82 af 22.3.2001, s. 16.

(8)  EFT L 294 af 10.11.2001, s. 22.

(9)  EFT L 80 af 23.3.2002, s. 29.

(10)  EUT L 207 af 18.8.2003, s. 25.

(11)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 12.

(12)  EUT L 310 af 25.11.2005, s. 1.

(13)  EUT L 122 af 16.5.2009, s. 28.

(14)  EUT C 65 af 17.3.2006, s. 58.

(15)  EUT L 308 af 24.11.2010, s. 46.

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0589.

(17)  EUT C 117 E af 18.5.2006, s. 256.

(18)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 24.

(19)  EUT C 76 E af 27.3.2008, s. 138.

(20)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 131.

(21)  SEC(2008)2154: Arbejdsdokument fra Kommissionens personale »Restructuring and employment — the contribution of the European Union«.

(22)  I 2001 iværksattes et af forslagene fra Gyllenhammar-ekspertgruppen. Det involverede oprettelsen af Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer (EMCC) under Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin. EMCC forvalter især Den Europæiske Overvågning af Omstrukturering (ERM), der indsamler oplysninger om omstruktureringer i et vist omfang.

(23)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

BILAG

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

EUROPA-PARLAMENTET,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 153, stk. 1, litra e, finder, at den retsakt, der skal vedtages, bør indeholde følgende elementer: |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 153, stk. 1, litra e, finder, at den retsakt, der skal vedtages, bør indeholde følgende elementer:

Henstilling 1

ud fra følgende betragtninger:

| 1. | Virksomheder, arbejdstagernes repræsentanter, de offentlige myndigheder og andre aktører i deres respektive egenskab og kompetence og på et tidspunkt, som svarer til deres forskellige ansvar, handler, når de beskæftiger sig med foregribelse, forberedelse og styring af omstruktureringer, i en ånd af samarbejde, baseret på rettidig og omfattende information og høring, medens de anerkender, at disse processer på samme tid har til hensigt at beskytte virksomhedernes interesser, hvad angår konkurrenceevne og bæredygtighed, samt deres ansattes interesser. |
| --- | --- |

1.

Virksomheder, arbejdstagernes repræsentanter, de offentlige myndigheder og andre aktører i deres respektive egenskab og kompetence og på et tidspunkt, som svarer til deres forskellige ansvar, handler, når de beskæftiger sig med foregribelse, forberedelse og styring af omstruktureringer, i en ånd af samarbejde, baseret på rettidig og omfattende information og høring, medens de anerkender, at disse processer på samme tid har til hensigt at beskytte virksomhedernes interesser, hvad angår konkurrenceevne og bæredygtighed, samt deres ansattes interesser.

| 2. | For at der kan være tale om en økonomisk succesfuld og socialt ansvarlig omstrukturering, kræver det integrering i en langsigtet strategi, hvis mål er at sikre og styrke virksomhedens langsigtede bæredygtighed og konkurrenceevne. Menneskelige ressourcer udgør ligeledes et centralt element i virksomhedernes udviklingsstrategi. |
| --- | --- |

2.

For at der kan være tale om en økonomisk succesfuld og socialt ansvarlig omstrukturering, kræver det integrering i en langsigtet strategi, hvis mål er at sikre og styrke virksomhedens langsigtede bæredygtighed og konkurrenceevne. Menneskelige ressourcer udgør ligeledes et centralt element i virksomhedernes udviklingsstrategi.

| 3. | Arbejdsgiverne respekterer lovgivning om ikke-forskelsbehandling, især aldersdiskriminering, ved udvælgelsen af arbejdstagere, der skal afskediges. |
| --- | --- |

3.

Arbejdsgiverne respekterer lovgivning om ikke-forskelsbehandling, især aldersdiskriminering, ved udvælgelsen af arbejdstagere, der skal afskediges.

| 4. | Foregribelse, forberedelse og håndtering af forandringer finder sted i forbindelse med styrkelse af den sociale dialog og med henblik på at fremme ændringer på en måde, der er forenelig med bevarelsen af konkurrence og beskæftigelse samt arbejdstagernes sundhed som prioriterede mål. |
| --- | --- |

4.

Foregribelse, forberedelse og håndtering af forandringer finder sted i forbindelse med styrkelse af den sociale dialog og med henblik på at fremme ændringer på en måde, der er forenelig med bevarelsen af konkurrence og beskæftigelse samt arbejdstagernes sundhed som prioriterede mål.

| 5. | Der er behov for at overveje, fremme og styrke foranstaltninger vedrørende virksomhedens situation og den sandsynlige udvikling i beskæftigelsen og arbejdsvilkårene, især hvor disse kan være truet. |
| --- | --- |

5.

Der er behov for at overveje, fremme og styrke foranstaltninger vedrørende virksomhedens situation og den sandsynlige udvikling i beskæftigelsen og arbejdsvilkårene, især hvor disse kan være truet.

| 6. | Omstruktureringen lettes, og dens følger afbødes, når virksomheder konstant udvikler sine ansattes færdigheder og kompetencer, hvilket øger arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed og fremmer den interne og eksterne mobilitet. |
| --- | --- |

6.

Omstruktureringen lettes, og dens følger afbødes, når virksomheder konstant udvikler sine ansattes færdigheder og kompetencer, hvilket øger arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed og fremmer den interne og eksterne mobilitet.

| 7. | Fleksible virksomheder og en robust arbejdsstyrke udvikler i samarbejde med arbejdstagernes repræsentanter, regionale og lokale myndigheder og andre relevante organisationer mekanismer til foregribelse og fremadrettet planlægning af beskæftigelses- og kompetencebehov. Dermed anerkendes enhver medarbejders ret til at drage fordel af relevant erhvervsuddannelse. Medarbejderne erkender, at uddannelse og livslang læring er nødvendig for at styrke deres beskæftigelsesegnethed. |
| --- | --- |

7.

Fleksible virksomheder og en robust arbejdsstyrke udvikler i samarbejde med arbejdstagernes repræsentanter, regionale og lokale myndigheder og andre relevante organisationer mekanismer til foregribelse og fremadrettet planlægning af beskæftigelses- og kompetencebehov. Dermed anerkendes enhver medarbejders ret til at drage fordel af relevant erhvervsuddannelse. Medarbejderne erkender, at uddannelse og livslang læring er nødvendig for at styrke deres beskæftigelsesegnethed.

| 8. | Omstruktureringsprocesser går længere end den enkelte virksomheds grænser, da virksomhederne i stigende grad samarbejder i form af netværk, hvilket øger behovet for flerpartsfora for drøftelser om sociale spørgsmål. |
| --- | --- |

8.

Omstruktureringsprocesser går længere end den enkelte virksomheds grænser, da virksomhederne i stigende grad samarbejder i form af netværk, hvilket øger behovet for flerpartsfora for drøftelser om sociale spørgsmål.

| 9. | En god omstruktureringspraksis kræver forberedelse så tidligt som muligt, og starter så snart behovet for omstrukturering overvejes, hvilket gør det muligt at undgå eller at mindske de økonomiske, sociale, miljømæssige og territoriale følger til et minimum. |
| --- | --- |

9.

En god omstruktureringspraksis kræver forberedelse så tidligt som muligt, og starter så snart behovet for omstrukturering overvejes, hvilket gør det muligt at undgå eller at mindske de økonomiske, sociale, miljømæssige og territoriale følger til et minimum.

| 10. | Det er almindeligt anerkendt, at enhver omstrukturering, især en større, som forventes at have betydelig indvirkning, bør ledsages af en forklaring og en begrundelse over for aktørerne, der dækker valget af de påtænkte foranstaltninger set i forhold til målsætningerne og alternative løsninger, og som respekterer fuldstændig og behørig inddragelse af arbejdstagernes repræsentanter på alle niveauer, forberedes i god tid for at gøre det muligt for aktørerne at forberede sig på høringer, inden virksomheden træffer en afgørelse. |
| --- | --- |

10.

Det er almindeligt anerkendt, at enhver omstrukturering, især en større, som forventes at have betydelig indvirkning, bør ledsages af en forklaring og en begrundelse over for aktørerne, der dækker valget af de påtænkte foranstaltninger set i forhold til målsætningerne og alternative løsninger, og som respekterer fuldstændig og behørig inddragelse af arbejdstagernes repræsentanter på alle niveauer, forberedes i god tid for at gøre det muligt for aktørerne at forberede sig på høringer, inden virksomheden træffer en afgørelse.

| 11. | Seriøs handling med henblik på at begrænse følgerne af omstrukturering kræver, at virksomhederne betragter afskedigelser som en sidste udvej, som de kun griber til efter, at de har overvejet alle de alternative muligheder og/eller har gennemført mulige støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

11.

Seriøs handling med henblik på at begrænse følgerne af omstrukturering kræver, at virksomhederne betragter afskedigelser som en sidste udvej, som de kun griber til efter, at de har overvejet alle de alternative muligheder og/eller har gennemført mulige støtteforanstaltninger.

| 12. | Aktivt samarbejde med og bistand fra offentlige myndigheder på det relevante niveau i forberedelsen og forvaltningen under gennemførelsen af omstruktureringer bidrager væsentligt til, at disses negative indvirkninger begrænses, og at arbejdstagerne forbliver i deres job. Lokale økonomiske aktører, især SMV’er, der er afhængige af omstruktureringsvirksomheden i deres egenskab af leverandører eller underleverandører, bør også inddrages; |
| --- | --- |

12.

Aktivt samarbejde med og bistand fra offentlige myndigheder på det relevante niveau i forberedelsen og forvaltningen under gennemførelsen af omstruktureringer bidrager væsentligt til, at disses negative indvirkninger begrænses, og at arbejdstagerne forbliver i deres job. Lokale økonomiske aktører, især SMV’er, der er afhængige af omstruktureringsvirksomheden i deres egenskab af leverandører eller underleverandører, bør også inddrages;

| 13. | Den eksisterende finansielle støtte, der kanaliseres gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) eller Den Europæiske Socialfond (ESF) inden for rammerne af de nye finansielle overslag 2014-2020 bør ikke erstatte de nationale incitamenter, der er baseret på foregribelse, forberedelse og ansvarlig styring. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) bør fortsætte og styrkes yderligere for at kunne opretholde sin hurtige, midlertidige og forebyggende funktion. |
| --- | --- |

13.

Den eksisterende finansielle støtte, der kanaliseres gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) eller Den Europæiske Socialfond (ESF) inden for rammerne af de nye finansielle overslag 2014-2020 bør ikke erstatte de nationale incitamenter, der er baseret på foregribelse, forberedelse og ansvarlig styring. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) bør fortsætte og styrkes yderligere for at kunne opretholde sin hurtige, midlertidige og forebyggende funktion.

| 14. | Det er vigtigt, at virksomhederne sammen med arbejdstagernes repræsentanter skaber værktøjer til regelmæssig evaluering og rapportering om deres aktiviteter vedrørende foregribelsen af omstruktureringer i henhold til national lovgivning eller praksis. |
| --- | --- |

14.

Det er vigtigt, at virksomhederne sammen med arbejdstagernes repræsentanter skaber værktøjer til regelmæssig evaluering og rapportering om deres aktiviteter vedrørende foregribelsen af omstruktureringer i henhold til national lovgivning eller praksis.

| 15. | Det nye tyngdepunkt i økonomisk forvaltning er konsolideringen af de offentlige budgetter, således at begrænsningerne i de offentlige udgifter bringer mulighederne for at afbøde de negative følger af omstruktureringer i fare. |
| --- | --- |

15.

Det nye tyngdepunkt i økonomisk forvaltning er konsolideringen af de offentlige budgetter, således at begrænsningerne i de offentlige udgifter bringer mulighederne for at afbøde de negative følger af omstruktureringer i fare.

| 16. | Enhver EU-bestemmelse bør finde anvendelse for virksomheder eller grupper af virksomheder, både privat og offentligt ejede, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og/eller kollektive aftaler, og bør under alle omstændigheder gælde for de vigtigste omstruktureringsforanstaltninger i virksomheder eller grupper af virksomheder, hvor enten et større antal arbejdstagere eller en væsentlig procentdel af virksomhedens ansatte er ramt heraf inden for en begrænset periode. |
| --- | --- |

16.

Enhver EU-bestemmelse bør finde anvendelse for virksomheder eller grupper af virksomheder, både privat og offentligt ejede, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og/eller kollektive aftaler, og bør under alle omstændigheder gælde for de vigtigste omstruktureringsforanstaltninger i virksomheder eller grupper af virksomheder, hvor enten et større antal arbejdstagere eller en væsentlig procentdel af virksomhedens ansatte er ramt heraf inden for en begrænset periode.

| 17. | Enhver EU-ramme for foregribelse, forberedelse og håndtering af ændringer og omstruktureringer bør tilskynde og give forrang til aftaler mellem virksomheden og dens arbejdstagernes repræsentanter på lokalt plan. Standardregler bør kun finde anvendelse i mangel af sådanne aftaler. |
| --- | --- |

17.

Enhver EU-ramme for foregribelse, forberedelse og håndtering af ændringer og omstruktureringer bør tilskynde og give forrang til aftaler mellem virksomheden og dens arbejdstagernes repræsentanter på lokalt plan. Standardregler bør kun finde anvendelse i mangel af sådanne aftaler.

Henstilling 2 om målsætningen

| 1. | Formålet er at fremme og lette information og høring vedrørende økonomiske forandringer og forbedre den måde, hvorpå virksomhederne, arbejdstagernes repræsentanter, offentlige myndigheder og andre relevante aktører med forskellige ansvarsområder på forskellige niveauer i omstruktureringsprocessen i hele Unionen foregriber, forbereder og styrer omstrukturering af virksomheder på en socialt ansvarlig og miljøvenlig måde. |
| --- | --- |

1.

Formålet er at fremme og lette information og høring vedrørende økonomiske forandringer og forbedre den måde, hvorpå virksomhederne, arbejdstagernes repræsentanter, offentlige myndigheder og andre relevante aktører med forskellige ansvarsområder på forskellige niveauer i omstruktureringsprocessen i hele Unionen foregriber, forbereder og styrer omstrukturering af virksomheder på en socialt ansvarlig og miljøvenlig måde.

| 2. | Virksomheder og arbejdstagernes repræsentanter viser med henblik herpå vilje til samarbejde, når de beskæftiger sig med omstruktureringer, og anerkender, at disse processer både sigter på at beskytte virksomhedernes interesser, hvad angår konkurrenceevne og bæredygtighed, samt deres ansattes interesser, for så vidt angår social sikring, beskæftigelse, sundhed og arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

2.

Virksomheder og arbejdstagernes repræsentanter viser med henblik herpå vilje til samarbejde, når de beskæftiger sig med omstruktureringer, og anerkender, at disse processer både sigter på at beskytte virksomhedernes interesser, hvad angår konkurrenceevne og bæredygtighed, samt deres ansattes interesser, for så vidt angår social sikring, beskæftigelse, sundhed og arbejdsvilkår.

Henstilling 3 om definitioner og anvendelsesområde

| 1. | I denne akt forstås ved:






  a) | »virksomheder«: virksomheder eller grupper af virksomheder, både privat og offentligt ejede, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og/eller kollektive aftaler; |
| --- | --- | --- |

1.

I denne akt forstås ved:

a)

»virksomheder«: virksomheder eller grupper af virksomheder, både privat og offentligt ejede, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og/eller kollektive aftaler;

| b) | »associerede virksomheder«: virksomheder og firmaer, der på grund af underentreprise, forsyningsaftaler og andet befinder sig i en omfattende afhængighedssituation over for de ovennævnte virksomheder; |
| --- | --- |

b)

»associerede virksomheder«: virksomheder og firmaer, der på grund af underentreprise, forsyningsaftaler og andet befinder sig i en omfattende afhængighedssituation over for de ovennævnte virksomheder;

| c) | »arbejdstagernes repræsentanter«: de, som er hjemlet i national lovgivning og/eller praksis; |
| --- | --- |

c)

»arbejdstagernes repræsentanter«: de, som er hjemlet i national lovgivning og/eller praksis;

| d) | »aftaler«: aftaler indgået på det relevante plan (europæisk, nationalt, sektorbestemt, regionalt plan eller på virksomhedsplan), mellem på den ene side repræsentanter for virksomheder og/eller deres organisationer, og på den anden side repræsentanter for arbejdstagerne med beføjelse til at indgå kollektive aftaler i henhold til national lovgivning og/eller praksis eller i henhold til de procedurer, der er fastsat af de kompetente faglige organisationer på europæisk plan; |
| --- | --- |

d)

»aftaler«: aftaler indgået på det relevante plan (europæisk, nationalt, sektorbestemt, regionalt plan eller på virksomhedsplan), mellem på den ene side repræsentanter for virksomheder og/eller deres organisationer, og på den anden side repræsentanter for arbejdstagerne med beføjelse til at indgå kollektive aftaler i henhold til national lovgivning og/eller praksis eller i henhold til de procedurer, der er fastsat af de kompetente faglige organisationer på europæisk plan;

| e) | »arbejdstagere«: arbejdstagere i virksomheder uanset ansættelseskontraktens art; |
| --- | --- |

e)

»arbejdstagere«: arbejdstagere i virksomheder uanset ansættelseskontraktens art;

| f) | »offentlige myndigheder«: organer i den offentlige administration på det relevante plan, som er udpeget af medlemsstaterne, herunder lokale arbejdsformidlinger; |
| --- | --- |

f)

»offentlige myndigheder«: organer i den offentlige administration på det relevante plan, som er udpeget af medlemsstaterne, herunder lokale arbejdsformidlinger;

| g) | »omstrukturering«: enhver ændring, der falder inden for rammerne af direktiverne om kollektive afskedigelser og overførsel af virksomheder; |
| --- | --- |

g)

»omstrukturering«: enhver ændring, der falder inden for rammerne af direktiverne om kollektive afskedigelser og overførsel af virksomheder;

| h) | »beskæftigelsesegnethed«: arbejdstagerens evne til i forhold til sine kvalifikationer, sin erfaring, og sin uddannelse at finde eller skifte arbejde; |
| --- | --- |

h)

»beskæftigelsesegnethed«: arbejdstagerens evne til i forhold til sine kvalifikationer, sin erfaring, og sin uddannelse at finde eller skifte arbejde;

| i) | »information og høring«: definition i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og national lovgivning på dette område. |
| --- | --- |

i)

»information og høring«: definition i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og national lovgivning på dette område.

| 2. | Enhver EU-retsakt bør dække virksomheder eller grupper af virksomheder, både privat og offentligt ejede, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og/eller kollektive aftaler, og bør under alle omstændigheder gælde for de vigtigste omstruktureringsforanstaltninger i virksomheder eller grupper af virksomheder, hvor enten et større antal arbejdstagere eller en væsentlig procentdel af virksomhedens ansatte er ramt heraf inden for en begrænset periode. |
| --- | --- |

2.

Enhver EU-retsakt bør dække virksomheder eller grupper af virksomheder, både privat og offentligt ejede, i overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og/eller kollektive aftaler, og bør under alle omstændigheder gælde for de vigtigste omstruktureringsforanstaltninger i virksomheder eller grupper af virksomheder, hvor enten et større antal arbejdstagere eller en væsentlig procentdel af virksomhedens ansatte er ramt heraf inden for en begrænset periode.

Henstilling 4 om langsigtet strategisk planlægning, tilpasningsevne og beskæftigelsesegnethed

| 1. | Enhver omstrukturering integreres i en langsigtet strategi med henblik på at sikre og styrke virksomhedens langsigtede bæredygtighed og konkurrenceevne samt fremme en innovativ kultur samtidig med, at det anerkendes, at virksomheder i mange tilfælde er tvunget til at gennemføre omstruktureringer som følge af uforudsete ændringer i markedsvilkårene eller som følge af den teknologiske udvikling. |
| --- | --- |

1.

Enhver omstrukturering integreres i en langsigtet strategi med henblik på at sikre og styrke virksomhedens langsigtede bæredygtighed og konkurrenceevne samt fremme en innovativ kultur samtidig med, at det anerkendes, at virksomheder i mange tilfælde er tvunget til at gennemføre omstruktureringer som følge af uforudsete ændringer i markedsvilkårene eller som følge af den teknologiske udvikling.

| 2. | En langsigtet strategi omfatter økonomisk udvikling, såvel som menneskelige ressourcer, beskæftigelse og kompetencer, som fokuserer på konstant at udvikle arbejdsstyrkens færdigheder og kompetencer med henblik på at øge virksomhedens konkurrenceevne og dens tilpasningsevne samt øge arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed, lette overførslen af arbejdstagere og fremme deres interne og eksterne mobilitet. |
| --- | --- |

2.

En langsigtet strategi omfatter økonomisk udvikling, såvel som menneskelige ressourcer, beskæftigelse og kompetencer, som fokuserer på konstant at udvikle arbejdsstyrkens færdigheder og kompetencer med henblik på at øge virksomhedens konkurrenceevne og dens tilpasningsevne samt øge arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed, lette overførslen af arbejdstagere og fremme deres interne og eksterne mobilitet.

| 3. | Medlemsstaterne tilskynder med henblik herpå virksomhederne til at sikre adgang for alle arbejdstagere til videreuddannelse for at foregribe ændringer i virksomhedens jobkrav. Arbejdstagerne anerkender, at uddannelse og livslang læring er nødvendig for at styrke deres beskæftigelsesegnethed, og tager imod relevante efteruddannelsestilbud. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne tilskynder med henblik herpå virksomhederne til at sikre adgang for alle arbejdstagere til videreuddannelse for at foregribe ændringer i virksomhedens jobkrav. Arbejdstagerne anerkender, at uddannelse og livslang læring er nødvendig for at styrke deres beskæftigelsesegnethed, og tager imod relevante efteruddannelsestilbud.

| 4. | De tilbudte uddannelser udgør en reel langsigtet investering, uanset arbejdstagerens alder. De dækker især behovene i højteknologiske industrisektorer, ny informations- og kommunikationsteknologi, overgangen til grøn økonomi og sundhedsydelser og i større udstrækning de sektorer, som kan bidrage mest effektivt til at nå EU 2020-strategiens mål. |
| --- | --- |

4.

De tilbudte uddannelser udgør en reel langsigtet investering, uanset arbejdstagerens alder. De dækker især behovene i højteknologiske industrisektorer, ny informations- og kommunikationsteknologi, overgangen til grøn økonomi og sundhedsydelser og i større udstrækning de sektorer, som kan bidrage mest effektivt til at nå EU 2020-strategiens mål.

Henstilling 5 om beskæftigelses- og kompetencemæssige behov

| 1. | Virksomheder udformer i samråd med arbejdstagernes repræsentanter og under behørig hensyntagen til deres gensidige rettigheder og forpligtelser og i givet fald i samarbejde med offentlige myndigheder og andre relevante aktører udviklingsstrategier for menneskelige ressourcer, der er afstemt efter deres egne individuelle forhold såvel som mekanismer til foregribelse og fremadrettet planlægning af beskæftigelses- og kompetencebehov. |
| --- | --- |

1.

Virksomheder udformer i samråd med arbejdstagernes repræsentanter og under behørig hensyntagen til deres gensidige rettigheder og forpligtelser og i givet fald i samarbejde med offentlige myndigheder og andre relevante aktører udviklingsstrategier for menneskelige ressourcer, der er afstemt efter deres egne individuelle forhold såvel som mekanismer til foregribelse og fremadrettet planlægning af beskæftigelses- og kompetencebehov.

| 2. | Virksomheder opretter med dette formål og i samarbejde med arbejdstagernes repræsentanter og andre relevante aktører:






  a) | mekanismer til en langsigtet strategi for kvantitativ og kvalitativ beskæftigelse og færdigheder, der er tilknyttet innovation og udviklingsstrategier, og under hensyntagen til den forventede udvikling inden for økonomi, beskæftigelse og færdigheder og arbejdsvilkår, både positive og negative såvel som mekanismer til at fastsætte den enkelte arbejdstagers nuværende kvalifikationsniveau; |
| --- | --- | --- |

2.

Virksomheder opretter med dette formål og i samarbejde med arbejdstagernes repræsentanter og andre relevante aktører:

a)

mekanismer til en langsigtet strategi for kvantitativ og kvalitativ beskæftigelse og færdigheder, der er tilknyttet innovation og udviklingsstrategier, og under hensyntagen til den forventede udvikling inden for økonomi, beskæftigelse og færdigheder og arbejdsvilkår, både positive og negative såvel som mekanismer til at fastsætte den enkelte arbejdstagers nuværende kvalifikationsniveau;

| b) | flerårige planer for beskæftigelse, udvikling af færdigheder og arbejdsvilkår, der dækker de mest relevante områder, f.eks.:






  — | identifikation og foregribelse af kompetence- og kvalifikationsbehov |
| --- | --- | --- |

b)

flerårige planer for beskæftigelse, udvikling af færdigheder og arbejdsvilkår, der dækker de mest relevante områder, f.eks.:

—

identifikation og foregribelse af kompetence- og kvalifikationsbehov

| — | støtte til indførelse af en uddannelseskultur for at hjælpe arbejdstagerne med at tilmelde sig en passende erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

—

støtte til indførelse af en uddannelseskultur for at hjælpe arbejdstagerne med at tilmelde sig en passende erhvervsuddannelse

| — | regelmæssig vurdering af individuelle færdigheder, der fører til individuelle uddannelsesplaner |
| --- | --- |

—

regelmæssig vurdering af individuelle færdigheder, der fører til individuelle uddannelsesplaner

| — | regelmæssig vurdering af arbejdsvilkår, navnlig i forbindelse med arbejdets tilrettelæggelse |
| --- | --- |

—

regelmæssig vurdering af arbejdsvilkår, navnlig i forbindelse med arbejdets tilrettelæggelse

| — | individuelle uddannelsesplaner med kvantitative mål |
| --- | --- |

—

individuelle uddannelsesplaner med kvantitative mål

| — | et årligt uddannelsesbudget |
| --- | --- |

—

et årligt uddannelsesbudget

| — | individuelle uddannelseskonti |
| --- | --- |

—

individuelle uddannelseskonti

| — | interne og eksterne uddannelsesprogrammer |
| --- | --- |

—

interne og eksterne uddannelsesprogrammer

| — | ferie til uddannelsesformål |
| --- | --- |

—

ferie til uddannelsesformål

| — | særlige uddannelsesforanstaltninger til løsning af identificerede problemer. |
| --- | --- |

—

særlige uddannelsesforanstaltninger til løsning af identificerede problemer.

| 3. | Alle arbejdstagere tilbydes et givet antal timers uddannelse om året, der skal fastsættes ved lov eller kollektiv overenskomst. Uddannelsesbehovet skal imidlertid hovedsageligt fastlægges ud fra en vurdering af færdigheder for at sikre, at beskæftigelsesegnetheden bevares. |
| --- | --- |

3.

Alle arbejdstagere tilbydes et givet antal timers uddannelse om året, der skal fastsættes ved lov eller kollektiv overenskomst. Uddannelsesbehovet skal imidlertid hovedsageligt fastlægges ud fra en vurdering af færdigheder for at sikre, at beskæftigelsesegnetheden bevares.

| 4. | De enkelte arbejdstageres uddannelsesbehov skal vurderes regelmæssigt, og der skal om nødvendigt findes passende løsninger. |
| --- | --- |

4.

De enkelte arbejdstageres uddannelsesbehov skal vurderes regelmæssigt, og der skal om nødvendigt findes passende løsninger.

| 5. | Bestemmelserne i punkt 1 til 3 ovenfor gælder ikke for virksomheder og arbejdstagere, der er dækket af en aftale indgået på det relevante niveau og med de relevante parter om procedurer for foregribelse af færdigheder eller vurdering af beskæftigelses- og kvalifikationsbehov. |
| --- | --- |

5.

Bestemmelserne i punkt 1 til 3 ovenfor gælder ikke for virksomheder og arbejdstagere, der er dækket af en aftale indgået på det relevante niveau og med de relevante parter om procedurer for foregribelse af færdigheder eller vurdering af beskæftigelses- og kvalifikationsbehov.

| 6. | Virksomheder skal, hvor det er muligt og relevant:






  a) | udvikle mekanismer og planer i henhold til punkt 2 og i tæt samarbejde med eksterne aktører, herunder regionale myndigheder, universiteter, øvrige uddannelsesinstitutioner, teknologiske institutter; |
| --- | --- | --- |

6.

Virksomheder skal, hvor det er muligt og relevant:

a)

udvikle mekanismer og planer i henhold til punkt 2 og i tæt samarbejde med eksterne aktører, herunder regionale myndigheder, universiteter, øvrige uddannelsesinstitutioner, teknologiske institutter;

| b) | deltage i eller bidrage til eksterne undersøgelser af beskæftigelse og færdigheder, partnerskaber, netværk og øvrige relevante initiativer i den berørte region og/eller sektor, innovationscentre og udviklingsagenturer. |
| --- | --- |

b)

deltage i eller bidrage til eksterne undersøgelser af beskæftigelse og færdigheder, partnerskaber, netværk og øvrige relevante initiativer i den berørte region og/eller sektor, innovationscentre og udviklingsagenturer.

| 7. | Selve gennemførelsen fastlægges i en aftale mellem de relevante parter. |
| --- | --- |

7.

Selve gennemførelsen fastlægges i en aftale mellem de relevante parter.

| 8. | Associerede selskaber informeres om de ændringer og planer, der er fastsat i punkt 2. Deres arbejdstagere kan være omfattet af disse mekanismer og planer efter anmodning fra det associerede selskab og med den begrundelse, at disse mekanismer og planer er nødvendige eller nyttige for deres egen tilpasning og udvikling. Dette udelukker ikke associerede selskaber fra at udvikle deres egne mekanismer. |
| --- | --- |

8.

Associerede selskaber informeres om de ændringer og planer, der er fastsat i punkt 2. Deres arbejdstagere kan være omfattet af disse mekanismer og planer efter anmodning fra det associerede selskab og med den begrundelse, at disse mekanismer og planer er nødvendige eller nyttige for deres egen tilpasning og udvikling. Dette udelukker ikke associerede selskaber fra at udvikle deres egne mekanismer.

Henstilling 6 om rettidig forberedelse

| 1. | Undtagen i tilfælde, hvor omstruktureringer udløses af uforudsete eller pludselige hændelser, indledes enhver omstrukturering, navnlig hvis det er sandsynligt, at den vil få væsentlige negative følger, med en passende forberedelse med alle de berørte aktører i henhold til deres respektive beføjelser med henblik på at forebygge eller afbøde dens økonomiske, sociale og lokale virkninger. |
| --- | --- |

1.

Undtagen i tilfælde, hvor omstruktureringer udløses af uforudsete eller pludselige hændelser, indledes enhver omstrukturering, navnlig hvis det er sandsynligt, at den vil få væsentlige negative følger, med en passende forberedelse med alle de berørte aktører i henhold til deres respektive beføjelser med henblik på at forebygge eller afbøde dens økonomiske, sociale og lokale virkninger.

| 2. | Omstruktureringer udløses generelt af usædvanlige omstændigheder som følge af ændringer i markedsvilkårene eller teknologiske udviklinger. Når sådanne usædvanlige omstændigheder opstår, er det i alle berørte parters interesse, at ledelsen og arbejdstagerne indleder rettidige drøftelser i henhold til den eksisterende EU-lovgivnings informations- og høringskrav. |
| --- | --- |

2.

Omstruktureringer udløses generelt af usædvanlige omstændigheder som følge af ændringer i markedsvilkårene eller teknologiske udviklinger. Når sådanne usædvanlige omstændigheder opstår, er det i alle berørte parters interesse, at ledelsen og arbejdstagerne indleder rettidige drøftelser i henhold til den eksisterende EU-lovgivnings informations- og høringskrav.

| 3. | Der bør i fuld udstrækning redegøres for enhver foreslået omstrukturering over for arbejdstagernes repræsentanter, som skal modtage information om de foreslåede omstruktureringer, således at de kan foretage en tilbundsgående vurdering og, om nødvendigt, forberede sig på høringer. |
| --- | --- |

3.

Der bør i fuld udstrækning redegøres for enhver foreslået omstrukturering over for arbejdstagernes repræsentanter, som skal modtage information om de foreslåede omstruktureringer, således at de kan foretage en tilbundsgående vurdering og, om nødvendigt, forberede sig på høringer.

| 4. | Denne forberedelse starter så tidligt som muligt, og så snart behovet for at omstrukturere overvejes, idet de metoder og procedurer respekteres, der var blevet forhandlet for sektoren, regionen eller den pågældende virksomhed i påkommende tilfælde. Den gennemføres under alle omstændigheder, undtagen under de usædvanlige omstændigheder, som er omhandlet i punkt 1 ovenfor, inden for en tidsramme, der giver mulighed for en fornuftig høring af alle berørte aktører samt vedtagelse af foranstaltninger, der gør det muligt at undgå de negative følger eller reducere dem til et minimum set ud fra et økonomisk, socialt og lokalt synspunkt. |
| --- | --- |

4.

Denne forberedelse starter så tidligt som muligt, og så snart behovet for at omstrukturere overvejes, idet de metoder og procedurer respekteres, der var blevet forhandlet for sektoren, regionen eller den pågældende virksomhed i påkommende tilfælde. Den gennemføres under alle omstændigheder, undtagen under de usædvanlige omstændigheder, som er omhandlet i punkt 1 ovenfor, inden for en tidsramme, der giver mulighed for en fornuftig høring af alle berørte aktører samt vedtagelse af foranstaltninger, der gør det muligt at undgå de negative følger eller reducere dem til et minimum set ud fra et økonomisk, socialt og lokalt synspunkt.

| 5. | De lokale økonomiske aktører, navnlig virksomheder og deres arbejdstagere, der befinder sig i en afhængighedssituation over for den omstrukturerende virksomhed, skal ligeledes informeres fra starten om den planlagte omstrukturering. |
| --- | --- |

5.

De lokale økonomiske aktører, navnlig virksomheder og deres arbejdstagere, der befinder sig i en afhængighedssituation over for den omstrukturerende virksomhed, skal ligeledes informeres fra starten om den planlagte omstrukturering.

| 6. | Det er altafgørende med åbenhed over for og rettidig information af arbejdstagerne om virksomhedens situation, således at de inddrages i omstruktureringen og i foregribelsen af ændringer. Arbejdstagerne skal deltage i drøftelserne på et tidligt tidspunkt, således at de kan deltage i virksomhedens omstruktureringsproces eller i planlægningen af en eventuel overtagelse af virksomheden i tilfælde af lukning. |
| --- | --- |

6.

Det er altafgørende med åbenhed over for og rettidig information af arbejdstagerne om virksomhedens situation, således at de inddrages i omstruktureringen og i foregribelsen af ændringer. Arbejdstagerne skal deltage i drøftelserne på et tidligt tidspunkt, således at de kan deltage i virksomhedens omstruktureringsproces eller i planlægningen af en eventuel overtagelse af virksomheden i tilfælde af lukning.

| 7. | Det henstilles, at alle omstruktureringers indvirkning på afskedigelser behandles som en prioritet med et klart og entydigt engagement for beskæftigelsen fra virksomhedernes side. |
| --- | --- |

7.

Det henstilles, at alle omstruktureringers indvirkning på afskedigelser behandles som en prioritet med et klart og entydigt engagement for beskæftigelsen fra virksomhedernes side.

Henstilling 7 om information og høring om forretningsmæssige beslutninger

| 1. | Enhver omstrukturering, navnlig omstruktureringer med væsentlige negative følger for beskæftigelsen, ledsages af en rettidig redegørelse og begrundelse til alle relevante aktører, inden der træffes praktiske foranstaltninger uanset, om omstruktureringsforanstaltningerne gennemføres på grundlag af langsigtede strategiske mål og krav eller kortsigtede begrænsninger, og om afgørelsen vedrørende omstrukturering træffes af virksomheden eller af en gruppe, der kontrollerer virksomheden. |
| --- | --- |

1.

Enhver omstrukturering, navnlig omstruktureringer med væsentlige negative følger for beskæftigelsen, ledsages af en rettidig redegørelse og begrundelse til alle relevante aktører, inden der træffes praktiske foranstaltninger uanset, om omstruktureringsforanstaltningerne gennemføres på grundlag af langsigtede strategiske mål og krav eller kortsigtede begrænsninger, og om afgørelsen vedrørende omstrukturering træffes af virksomheden eller af en gruppe, der kontrollerer virksomheden.

| 2. | De foranstaltninger, der er omhandlet i punkt 1, omfatter grunden til valget af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at opnå målene, efter at der er foretaget en evaluering af andre mulige løsninger på baggrund af alle de berørte interesser. |
| --- | --- |

2.

De foranstaltninger, der er omhandlet i punkt 1, omfatter grunden til valget af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at opnå målene, efter at der er foretaget en evaluering af andre mulige løsninger på baggrund af alle de berørte interesser.

| 3. | Virksomheder informerer fra starten og rettidigt de offentlige myndigheder og arbejdstagernes repræsentanter på det relevante niveau, især på lokalt plan, og inddrager dem mest muligt i gennemførelsen af omstruktureringen. |
| --- | --- |

3.

Virksomheder informerer fra starten og rettidigt de offentlige myndigheder og arbejdstagernes repræsentanter på det relevante niveau, især på lokalt plan, og inddrager dem mest muligt i gennemførelsen af omstruktureringen.

| 4. | De lokale økonomiske aktører, herunder navnlig virksomheder og deres arbejdstagere, der befinder sig i en afhængighedssituation over for den omstrukturerende virksomhed, informeres også hurtigst muligt om omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

4.

De lokale økonomiske aktører, herunder navnlig virksomheder og deres arbejdstagere, der befinder sig i en afhængighedssituation over for den omstrukturerende virksomhed, informeres også hurtigst muligt om omstruktureringsprocessen.

| 5. | Denne bestemmelse finder ikke anvendelse, hvis tilsvarende regler om information og høring af arbejdstagernes repræsentanter er gældende på nationalt plan. |
| --- | --- |

5.

Denne bestemmelse finder ikke anvendelse, hvis tilsvarende regler om information og høring af arbejdstagernes repræsentanter er gældende på nationalt plan.

Henstilling 8 om minimering af interne sociale omkostninger gennem en socialplan

| 1. | Når behovet for omstrukturering opstår, anser selskaberne afskedigelser som en sidste udvej, og kun efter at de har overvejet alle de alternative muligheder og identificeret og om muligt gennemført støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.

Når behovet for omstrukturering opstår, anser selskaberne afskedigelser som en sidste udvej, og kun efter at de har overvejet alle de alternative muligheder og identificeret og om muligt gennemført støtteforanstaltninger.

| 2. | Virksomhederne overvejer i særdeleshed alle relevante muligheder som alternativer og indleder en dialog med interne og eksterne aktører med henblik på at inddrage dem i forsøget på at finde en løsning, hvad angår afskedigelser, f.eks.:






  a) | gradvis gennemførelse af planlagte foranstaltninger; |
| --- | --- | --- |

2.

Virksomhederne overvejer i særdeleshed alle relevante muligheder som alternativer og indleder en dialog med interne og eksterne aktører med henblik på at inddrage dem i forsøget på at finde en løsning, hvad angår afskedigelser, f.eks.:

a)

gradvis gennemførelse af planlagte foranstaltninger;

| b) | mindskelse af arbejdsintensivering: |
| --- | --- |

b)

mindskelse af arbejdsintensivering:

| c) | midlertidig eller varig nedsættelse af arbejdstiden eller reorganisering; |
| --- | --- |

c)

midlertidig eller varig nedsættelse af arbejdstiden eller reorganisering;

| d) | genforhandling af arbejdsvilkårene; |
| --- | --- |

d)

genforhandling af arbejdsvilkårene;

| e) | intern eller ekstern omplacering i gruppen af virksomheder eller i andre virksomheder, som ikke tilhører samme gruppe; |
| --- | --- |

e)

intern eller ekstern omplacering i gruppen af virksomheder eller i andre virksomheder, som ikke tilhører samme gruppe;

| f) | insourcing af eksterne aktiviteter; |
| --- | --- |

f)

insourcing af eksterne aktiviteter;

| g) | forhandlet afgang samt |
| --- | --- |

g)

forhandlet afgang samt

| h) | naturlig afgang. |
| --- | --- |

h)

naturlig afgang.

| 3. | Når afskedigelser ikke kan undgås, eller når de er en del af en pakke, der skal gennemføres som et led i alternative løsninger, stiller virksomhederne med bistand fra lokale myndigheder og offentlige og private arbejdsformidlinger en sådan bistand til rådighed, som er hensigtsmæssig under de omstændigheder, og som tager sigte på at styrke deres beskæftigelsesegnethed og hjælpe dem med så hurtigt som muligt at vende tilbage til arbejdsmarkedet på bæredygtig vis. |
| --- | --- |

3.

Når afskedigelser ikke kan undgås, eller når de er en del af en pakke, der skal gennemføres som et led i alternative løsninger, stiller virksomhederne med bistand fra lokale myndigheder og offentlige og private arbejdsformidlinger en sådan bistand til rådighed, som er hensigtsmæssig under de omstændigheder, og som tager sigte på at styrke deres beskæftigelsesegnethed og hjælpe dem med så hurtigt som muligt at vende tilbage til arbejdsmarkedet på bæredygtig vis.

| 4. | Uanset forpligtelserne i henhold til europæisk og national lovgivning og praksis overvejer virksomhederne følgende foranstaltninger vedrørende beskæftigelsesegnethed, for så vidt som de er nødvendige eller nyttige til begrænsning af omstruktureringens virkninger:






  — | information til arbejdstagere, der risikerer afskedigelse eller er blevet afskediget, om arbejdsmarkedet, deres rettigheder og de vilkår, der er blevet forhandlet under omstruktureringsprocessen |
| --- | --- | --- |

4.

Uanset forpligtelserne i henhold til europæisk og national lovgivning og praksis overvejer virksomhederne følgende foranstaltninger vedrørende beskæftigelsesegnethed, for så vidt som de er nødvendige eller nyttige til begrænsning af omstruktureringens virkninger:

—

information til arbejdstagere, der risikerer afskedigelse eller er blevet afskediget, om arbejdsmarkedet, deres rettigheder og de vilkår, der er blevet forhandlet under omstruktureringsprocessen

| — | oprettelse af enheder til omplacering og/eller mobilitet |
| --- | --- |

—

oprettelse af enheder til omplacering og/eller mobilitet

| — | uddannelse og omskoling |
| --- | --- |

—

uddannelse og omskoling

| — | individuel og professionel vejledning |
| --- | --- |

—

individuel og professionel vejledning

| — | hjælp til jobsøgning, herunder betalt tid til jobsøgning |
| --- | --- |

—

hjælp til jobsøgning, herunder betalt tid til jobsøgning

| — | rimelig erstatning |
| --- | --- |

—

rimelig erstatning

| — | fremme af oprettelse af egen virksomhed og kooperativer samt forskellige former for finansiel deltagelse |
| --- | --- |

—

fremme af oprettelse af egen virksomhed og kooperativer samt forskellige former for finansiel deltagelse

| — | kontrol, overvågning og rådgivning med henblik på at undgå eller mindske omstruktureringsprocessens negative fysiske og psykosociale virkninger både for eventuelt afskedigede medarbejdere, og dem, der fortsætter i virksomheden |
| --- | --- |

—

kontrol, overvågning og rådgivning med henblik på at undgå eller mindske omstruktureringsprocessens negative fysiske og psykosociale virkninger både for eventuelt afskedigede medarbejdere, og dem, der fortsætter i virksomheden

| — | ret til genansættelse for tidligere afskedigede arbejdstagere |
| --- | --- |

—

ret til genansættelse for tidligere afskedigede arbejdstagere

| — | fremme af overdragelse af virksomheder, herunder til arbejdstagere i en form for kooperativ |
| --- | --- |

—

fremme af overdragelse af virksomheder, herunder til arbejdstagere i en form for kooperativ

| — | i givet fald psykosocial bistand. |
| --- | --- |

—

i givet fald psykosocial bistand.

Henstilling 9 om aftaler om forvaltning af omstrukturering

| 1. | Virksomhederne og arbejdstagernes repræsentanter skal i givet fald forhandle kollektive aftaler, som skal omfatte de problemer, der er opstået som følge af den foreslåede omstrukturering. |
| --- | --- |

1.

Virksomhederne og arbejdstagernes repræsentanter skal i givet fald forhandle kollektive aftaler, som skal omfatte de problemer, der er opstået som følge af den foreslåede omstrukturering.

| 2. | Bestemmelserne i henstilling 6 og 7 tager ikke sigte på virksomheder og arbejdstagere, der er dækket af en aftale indgået på det relevante niveau og med de relevante parter om procedurer og mekanismer til forberedelse og styring på en socialt forsvarlig måde og minimering af interne sociale omkostninger ved omstruktureringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Bestemmelserne i henstilling 6 og 7 tager ikke sigte på virksomheder og arbejdstagere, der er dækket af en aftale indgået på det relevante niveau og med de relevante parter om procedurer og mekanismer til forberedelse og styring på en socialt forsvarlig måde og minimering af interne sociale omkostninger ved omstruktureringsforanstaltninger.

Henstilling 10 om minimering af eksterne økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger

| 1. | Når en omstrukturering har store lokale virkninger, søger virksomhederne at udvikle komplementaritet og synergi mellem deres forberedende indsats og alle de andre aktørers handlinger med henblik på at maksimere genbeskæftigelsesmulighederne for arbejdstagere for at tilskynde til økonomisk, social og miljømæssig omstilling og udvikling af nye bæredygtige økonomiske aktiviteter, der genererer arbejdspladser af høj kvalitet gennem indgåelse af aftaler mellem virksomheder i samme branche eller i den samme geografiske sektor om viderebeskæftigelse af arbejdstagere, der er blevet afskediget. |
| --- | --- |

1.

Når en omstrukturering har store lokale virkninger, søger virksomhederne at udvikle komplementaritet og synergi mellem deres forberedende indsats og alle de andre aktørers handlinger med henblik på at maksimere genbeskæftigelsesmulighederne for arbejdstagere for at tilskynde til økonomisk, social og miljømæssig omstilling og udvikling af nye bæredygtige økonomiske aktiviteter, der genererer arbejdspladser af høj kvalitet gennem indgåelse af aftaler mellem virksomheder i samme branche eller i den samme geografiske sektor om viderebeskæftigelse af arbejdstagere, der er blevet afskediget.

| 2. | Virksomheder informerer i henhold til punkt 1 de regionale eller lokale myndigheder og øvrige relevante aktører om de foranstaltninger, der er under forberedelse i overensstemmelse med henstilling 8. De deltager i og/eller bidrager til oprettelsen af en taskforce eller et netværk på regionalt eller sektorspecifikt plan med henblik på at mindske virkningerne af omstruktureringen. |
| --- | --- |

2.

Virksomheder informerer i henhold til punkt 1 de regionale eller lokale myndigheder og øvrige relevante aktører om de foranstaltninger, der er under forberedelse i overensstemmelse med henstilling 8. De deltager i og/eller bidrager til oprettelsen af en taskforce eller et netværk på regionalt eller sektorspecifikt plan med henblik på at mindske virkningerne af omstruktureringen.

| 3. | Såfremt det er nødvendigt og i overensstemmelse med de nationale eller regionale krav, udformer virksomhederne strategier, der har til formål at sanere og/eller udlægge industriområder til et andet formål, som sandsynligvis skal opgives, og gennemfører dem i form af miljøforanstaltninger med det formål at tiltrække nye aktiviteter som en måde til at opfange en del af de arbejdspladser, der risikerer at gå tabt. |
| --- | --- |

3.

Såfremt det er nødvendigt og i overensstemmelse med de nationale eller regionale krav, udformer virksomhederne strategier, der har til formål at sanere og/eller udlægge industriområder til et andet formål, som sandsynligvis skal opgives, og gennemfører dem i form af miljøforanstaltninger med det formål at tiltrække nye aktiviteter som en måde til at opfange en del af de arbejdspladser, der risikerer at gå tabt.

| 4. | De foranstaltninger, der henvises til i henstilling 8, skal så vidt muligt dække arbejdstagerne i virksomheder, der befinder sig i en afhængighedssituation. Associerede virksomheder og deres arbejdstagere modtager sådanne informationer, hvis sådanne informationer er nødvendige eller nyttige for deres egen tilpasning og for forvaltningen af omstruktureringen disse virksomheder. |
| --- | --- |

4.

De foranstaltninger, der henvises til i henstilling 8, skal så vidt muligt dække arbejdstagerne i virksomheder, der befinder sig i en afhængighedssituation. Associerede virksomheder og deres arbejdstagere modtager sådanne informationer, hvis sådanne informationer er nødvendige eller nyttige for deres egen tilpasning og for forvaltningen af omstruktureringen disse virksomheder.

Henstilling 11 om offentlig støtte

| 1. | Medlemsstaterne sikrer også, at de offentlige myndigheder og alle organer med udgangspunkt i deres egne beføjelser yder den hjælp eller rådgivning, som kræves af dem, for at lette og fremme en gnidningsløs omstrukturering med det formål at minimere konsekvenserne. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne sikrer også, at de offentlige myndigheder og alle organer med udgangspunkt i deres egne beføjelser yder den hjælp eller rådgivning, som kræves af dem, for at lette og fremme en gnidningsløs omstrukturering med det formål at minimere konsekvenserne.

| 2. | Offentlige myndigheder og arbejdsformidlinger på forskellige niveauer intervenerer i foregribelsen og forvaltningen ved at:






  a) | fremme dialog, koordinering og samarbejde med eksterne aktører; |
| --- | --- | --- |

2.

Offentlige myndigheder og arbejdsformidlinger på forskellige niveauer intervenerer i foregribelsen og forvaltningen ved at:

a)

fremme dialog, koordinering og samarbejde med eksterne aktører;

| b) | støtte foregribelse af processer og særlige omstruktureringer med henblik på at afbøde deres økonomiske, sociale og miljømæssige følger. |
| --- | --- |

b)

støtte foregribelse af processer og særlige omstruktureringer med henblik på at afbøde deres økonomiske, sociale og miljømæssige følger.

| 3. | Offentlige myndigheder og arbejdsformidlinger bidrager til eller rådgiver i nært samarbejde med arbejdsmarkedsorganisationer på det relevante plan mekanismerne for langsigtet planlægning og flerårige planer for beskæftigelse og kvalifikationsbehov, der udvikles i virksomhederne, navnlig med hensyn til organisering af kompetencevurderinger for alle berørte arbejdstagere. |
| --- | --- |

3.

Offentlige myndigheder og arbejdsformidlinger bidrager til eller rådgiver i nært samarbejde med arbejdsmarkedsorganisationer på det relevante plan mekanismerne for langsigtet planlægning og flerårige planer for beskæftigelse og kvalifikationsbehov, der udvikles i virksomhederne, navnlig med hensyn til organisering af kompetencevurderinger for alle berørte arbejdstagere.

| 4. | I regioner, der påvirkes af strukturændringer, bør de offentlige myndigheder i tæt samarbejde med arbejdsmarkedsorganisationer på det relevante niveau anse det for hensigtsmæssigt at:






  a) | skabe permanente organer, netværk eller observatorier, der foregriber forandringsprocesser, og tilbyde gratis kompetencevurdering, først og fremmest for arbejdstagere med manglende beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- | --- |

4.

I regioner, der påvirkes af strukturændringer, bør de offentlige myndigheder i tæt samarbejde med arbejdsmarkedsorganisationer på det relevante niveau anse det for hensigtsmæssigt at:

a)

skabe permanente organer, netværk eller observatorier, der foregriber forandringsprocesser, og tilbyde gratis kompetencevurdering, først og fremmest for arbejdstagere med manglende beskæftigelsesegnethed;

| b) | fremme territoriale beskæftigelsespagter med henblik på at begunstige jobskabelse og tilpasning såvel som rimelige arbejdsvilkår og forsøg på med alle midler at tiltrække investeringer under hensyntagen til mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders lokale struktur; |
| --- | --- |

b)

fremme territoriale beskæftigelsespagter med henblik på at begunstige jobskabelse og tilpasning såvel som rimelige arbejdsvilkår og forsøg på med alle midler at tiltrække investeringer under hensyntagen til mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders lokale struktur;

| c) | fremme eller skabe mekanismer, der letter jobskift, bl.a. gennem netværkssamarbejde blandt virksomheder og udveksling af god praksis; |
| --- | --- |

c)

fremme eller skabe mekanismer, der letter jobskift, bl.a. gennem netværkssamarbejde blandt virksomheder og udveksling af god praksis;

| d) | gennemføre uddannelsesinitiativer til fordel for små og mellemstore virksomheder og deres arbejdstagere og støtte dialog og samarbejde mellem disse og store virksomheder; |
| --- | --- |

d)

gennemføre uddannelsesinitiativer til fordel for små og mellemstore virksomheder og deres arbejdstagere og støtte dialog og samarbejde mellem disse og store virksomheder;

| e) | fremme regional beskæftigelse og økonomisk, social og miljømæssig omstilling; |
| --- | --- |

e)

fremme regional beskæftigelse og økonomisk, social og miljømæssig omstilling;

| f) | fremme mulighederne for teknologiske innovationer, især i forbindelse med formindskelse af CO2-udledninger. |
| --- | --- |

f)

fremme mulighederne for teknologiske innovationer, især i forbindelse med formindskelse af CO2-udledninger.

Henstilling 12 om finansiel støtte

| 1. | Uden at virksomhedernes forpligtelser som følge af EU-lovgivning, national lovgivning eller praksis påvirkes, yder de offentlige myndigheder om muligt økonomisk støtte og anden bistand til beskæftigelsesforanstaltninger, der favoriserer arbejdstagere i virksomheder under omstrukturering, for så vidt denne form for støtte er nødvendig eller hensigtsmæssig, således at de hurtigt kan genindtræde på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

1.

Uden at virksomhedernes forpligtelser som følge af EU-lovgivning, national lovgivning eller praksis påvirkes, yder de offentlige myndigheder om muligt økonomisk støtte og anden bistand til beskæftigelsesforanstaltninger, der favoriserer arbejdstagere i virksomheder under omstrukturering, for så vidt denne form for støtte er nødvendig eller hensigtsmæssig, således at de hurtigt kan genindtræde på arbejdsmarkedet.

| 2. | I henhold til bestemmelserne om EU-midler og i særdeleshed EFRU og ESF kan disse anvendes til at støtte en integreret indsats for at foregribe og forberede omstrukturering samt hjælpe arbejdsgiverne med at tilpasse sig ændringerne i henhold til punkt 1 og 2. |
| --- | --- |

2.

I henhold til bestemmelserne om EU-midler og i særdeleshed EFRU og ESF kan disse anvendes til at støtte en integreret indsats for at foregribe og forberede omstrukturering samt hjælpe arbejdsgiverne med at tilpasse sig ændringerne i henhold til punkt 1 og 2.

| 3. | EGF kan i overensstemmelse med de regler, der er gældende for den, anvendes til at yde økonomisk støtte, så afskedigede arbejdstagere hurtigt kan vende tilbage til arbejdsmarkedet, men træder ikke i stedet for medlemsstaternes og arbejdsgivernes forpligtelser ifølge EU-lovgivningen, national lovgivning eller praksis. |
| --- | --- |

3.

EGF kan i overensstemmelse med de regler, der er gældende for den, anvendes til at yde økonomisk støtte, så afskedigede arbejdstagere hurtigt kan vende tilbage til arbejdsmarkedet, men træder ikke i stedet for medlemsstaternes og arbejdsgivernes forpligtelser ifølge EU-lovgivningen, national lovgivning eller praksis.

Henstilling 13 om udpegelse af de relevante offentlige myndigheder

Medlemsstaterne udpeger de offentlige myndigheder på nationalt, regionalt eller lokalt niveau, der er ansvarlige i henhold til denne akt.

Henstilling 14

| 1. | Virksomhederne skaber instrumenter til regelmæssig evaluering og rapportering om omstrukturering, i samarbejde med arbejdstagernes repræsentanter og i givet fald de eksterne organisationer, der er involveret i denne omstrukturering. |
| --- | --- |

1.

Virksomhederne skaber instrumenter til regelmæssig evaluering og rapportering om omstrukturering, i samarbejde med arbejdstagernes repræsentanter og i givet fald de eksterne organisationer, der er involveret i denne omstrukturering.

| 2. | Medlemsstaterne samarbejder med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene ved at stille statistisk information om omstruktureringsforanstaltninger til rådighed. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne samarbejder med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene ved at stille statistisk information om omstruktureringsforanstaltninger til rådighed.

| 3. | Denne ramme berører ikke de rettigheder og forpligtelser, som hidrører fra EU-lovgivningen inden for arbejdstagermedbestemmelse. Medlemsstaterne kan vedtage eller opretholde bestemmelser, som er gunstigere for beskyttelsen af princippet om ligebehandling. |
| --- | --- |

3.

Denne ramme berører ikke de rettigheder og forpligtelser, som hidrører fra EU-lovgivningen inden for arbejdstagermedbestemmelse. Medlemsstaterne kan vedtage eller opretholde bestemmelser, som er gunstigere for beskyttelsen af princippet om ligebehandling.

| 4. | Denne ramme berører ikke på nogen måde forpligtelserne vedrørende arbejdsbeskyttelse i forbindelse med udligningsgodtgørelse i tilfælde af et ansættelsesforholds ophør. Gennemførelsen heraf giver på ingen måde grund til at mindske beskyttelsesniveauet for arbejdstagere mod forskelsbehandling, som medlemsstaterne allerede har tilbudt. |
| --- | --- |

4.

Denne ramme berører ikke på nogen måde forpligtelserne vedrørende arbejdsbeskyttelse i forbindelse med udligningsgodtgørelse i tilfælde af et ansættelsesforholds ophør. Gennemførelsen heraf giver på ingen måde grund til at mindske beskyttelsesniveauet for arbejdstagere mod forskelsbehandling, som medlemsstaterne allerede har tilbudt.

| 5. | Hver medlemsstat bestemmer i særlige tilfælde og på de betingelser og med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning, at virksomhederne ikke er forpligtet til at videregive oplysninger, når disse er af en sådan art, at de i henhold til objektive kriterier i alvorlig grad vil skade deres funktion eller ville være til skade for dem. En medlemsstat kan fastsætte, at en sådan fritagelse skal gøres betinget af en forudgående administrativ eller retlig godkendelse. |
| --- | --- |

5.

Hver medlemsstat bestemmer i særlige tilfælde og på de betingelser og med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning, at virksomhederne ikke er forpligtet til at videregive oplysninger, når disse er af en sådan art, at de i henhold til objektive kriterier i alvorlig grad vil skade deres funktion eller ville være til skade for dem. En medlemsstat kan fastsætte, at en sådan fritagelse skal gøres betinget af en forudgående administrativ eller retlig godkendelse.

| 6. | Medlemsstaterne foreskriver, at arbejdstagernes repræsentanter og enhver anden person, der modtager oplysninger, som udtrykkeligt er blevet givet dem som følge af disse retsakter, ikke har beføjelse til at offentliggøre dem, hvis de er blevet overdraget på et fortroligt grundlag i henhold til national lovgivning og praksis. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterne foreskriver, at arbejdstagernes repræsentanter og enhver anden person, der modtager oplysninger, som udtrykkeligt er blevet givet dem som følge af disse retsakter, ikke har beføjelse til at offentliggøre dem, hvis de er blevet overdraget på et fortroligt grundlag i henhold til national lovgivning og praksis.

| 7. | Medlemsstaterne bør udelukke de virksomheder, der ikke overholder EU-lovgivningen, fra at drage fordel af offentlig støtte fra de nationale budgetter. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterne bør udelukke de virksomheder, der ikke overholder EU-lovgivningen, fra at drage fordel af offentlig støtte fra de nationale budgetter.

| 8. | Bestemmelserne i punkt 7 udelukker på ingen måde, at der anvendes midler fra EU’s almindelige budget og de nationale budgetter til direkte gavn for arbejdstagere i de virksomheder, der henvises til i nævnte punkt. |
| --- | --- |

8.

Bestemmelserne i punkt 7 udelukker på ingen måde, at der anvendes midler fra EU’s almindelige budget og de nationale budgetter til direkte gavn for arbejdstagere i de virksomheder, der henvises til i nævnte punkt.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/38

---

P7_TA(2013)0006

EU's strategi for Afrikas Horn

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om EU's strategi for Afrikas Horn (2012/2026(INI))

(2015/C 440/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om pirateri (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om pirateri (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2009 om situationen på Afrikas Horn (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2009 om situationen på Afrikas Horn (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om årsrapporten om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — 2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om årsrapporten om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — 2008 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om årsrapporten om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — 2009 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om årsrapporten om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — 2009 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Afrikas Horn af 14. november 2011 og navnlig til de strategiske rammer, der er fastlagt i de vedlagte bilag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Afrikas Horn af 14. november 2011 og navnlig til de strategiske rammer, der er fastlagt i de vedlagte bilag,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi og til rapporten af 14. marts 2008 fra den højtstående repræsentant og Kommissionen til Det Europæiske Råd med titlen »Klimaændringer og international sikkerhed«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi og til rapporten af 14. marts 2008 fra den højtstående repræsentant og Kommissionen til Det Europæiske Råd med titlen »Klimaændringer og international sikkerhed«,

| — | der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission til valget i Etiopien den 23. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission til valget i Etiopien den 23. maj 2010,

| — | der henviser til vedtagelsen af en forfatning for Somalia af 825 medlemmer af den Nationale Forfatningsgivende Forsamling den 1. august 2012; der henviser til det demokratiske valg af en ny præsident for Somalia den 11. september 2012 som led i overgangsprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til vedtagelsen af en forfatning for Somalia af 825 medlemmer af den Nationale Forfatningsgivende Forsamling den 1. august 2012; der henviser til det demokratiske valg af en ny præsident for Somalia den 11. september 2012 som led i overgangsprocessen,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den Fælles Sikkerheds- og Forsvarspolitik af 1. december 2011 og 23. juli 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den Fælles Sikkerheds- og Forsvarspolitik af 1. december 2011 og 23. juli 2012,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om situationen i Somalia, især resolution 2067(2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om situationen i Somalia, især resolution 2067(2012),

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM), dens strategiske koncept af 5. januar 2012 om at sikre tilstedeværelse i de fire sektorer og til FN's Sikkerhedsråds resolution 2036 (2012) med anmodning til Den Afrikanske Union om at forøge AMISOM's antal fra 12 000 til maksimalt 17 731 uniformeret personale, herunder tropper og personale fra specialtrænede politienheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM), dens strategiske koncept af 5. januar 2012 om at sikre tilstedeværelse i de fire sektorer og til FN's Sikkerhedsråds resolution 2036 (2012) med anmodning til Den Afrikanske Union om at forøge AMISOM's antal fra 12 000 til maksimalt 17 731 uniformeret personale, herunder tropper og personale fra specialtrænede politienheder,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til FN-rapporten af 25. januar 2011 og de 25 forslag, den indeholder, fremsat af Jack Lang, FN's generalsekretærs særlige rådgiver om retlige spørgsmål i relation til piratvirksomhed ud for Somalias kyst; der henviser til de opfølgende rapporter udarbejdet af Jack Lang, herunder rapporten af 15. juni 2011 om modaliteterne for oprettelse af specialiserede somaliske domstole til piratbekæmpelse og rapporten fra generalsekretæren om de specialiserede domstole til piratbekæmpelse i Somalia og andre stater i regionen af 20. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-rapporten af 25. januar 2011 og de 25 forslag, den indeholder, fremsat af Jack Lang, FN's generalsekretærs særlige rådgiver om retlige spørgsmål i relation til piratvirksomhed ud for Somalias kyst; der henviser til de opfølgende rapporter udarbejdet af Jack Lang, herunder rapporten af 15. juni 2011 om modaliteterne for oprettelse af specialiserede somaliske domstole til piratbekæmpelse og rapporten fra generalsekretæren om de specialiserede domstole til piratbekæmpelse i Somalia og andre stater i regionen af 20. januar 2012,

| — | der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0408/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0408/2012),

| A. | der henviser til, at Afrikas Horn er en af de regioner i verden, hvor fødevaresituationen er mest usikker, og at millioner af de mennesker, der lever i regionen, er underernærede og i fare for at sulte; der henviser til, at denne geografiske region omfatter lande, der er blandt landene med verdens værste sundhedsniveauer; der henviser til, at det ligeledes er en af verdens fattigste regioner og et af de mest mangelfulde for så vidt angår regeringsførelse; der henviser til, at menneskelig usikkerhed og navnlig fødevare-usikkerhed forværrer de akutte humanitære kriser i regionen; der henviser til, at det internationale samfund ikke har formået at træffe forebyggende foranstaltninger med henblik på at håndtere menneskelig sikkerhed, tørke og hungersnød; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Afrikas Horn er en af de regioner i verden, hvor fødevaresituationen er mest usikker, og at millioner af de mennesker, der lever i regionen, er underernærede og i fare for at sulte; der henviser til, at denne geografiske region omfatter lande, der er blandt landene med verdens værste sundhedsniveauer; der henviser til, at det ligeledes er en af verdens fattigste regioner og et af de mest mangelfulde for så vidt angår regeringsførelse; der henviser til, at menneskelig usikkerhed og navnlig fødevare-usikkerhed forværrer de akutte humanitære kriser i regionen; der henviser til, at det internationale samfund ikke har formået at træffe forebyggende foranstaltninger med henblik på at håndtere menneskelig sikkerhed, tørke og hungersnød;

| B. | der henviser til, at regionen gennem lang tid har været plaget af konflikter, og at der er en forbindelse mellem konflikter, fattigdom og underudvikling; der henviser til, at der ikke kan opnås en bæredygtig udvikling i et klima, der er præget af spændinger, væbnet konflikt og ustabile statsinstitutioner, samtidig med at fattigdom og underudvikling virker som konfliktfremmende faktorer; der henviser til, at klimaforandringer sandsynligvis vil forværre situationen i regionen yderligere, hvor alvorlig tørke allerede er blevet en mere hyppig tildragelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at regionen gennem lang tid har været plaget af konflikter, og at der er en forbindelse mellem konflikter, fattigdom og underudvikling; der henviser til, at der ikke kan opnås en bæredygtig udvikling i et klima, der er præget af spændinger, væbnet konflikt og ustabile statsinstitutioner, samtidig med at fattigdom og underudvikling virker som konfliktfremmende faktorer; der henviser til, at klimaforandringer sandsynligvis vil forværre situationen i regionen yderligere, hvor alvorlig tørke allerede er blevet en mere hyppig tildragelse;

| C. | der henviser til, at den langvarige ustabilitet på Afrikas Horn har konsekvenser for nabolandenes og hele kontinentets sikkerhed og endvidere, som følge af de terrornetværk der opererer i regionen, kan få konsekvenser for sikkerheden i andre regioner, såsom Europa, Den Arabiske Halvø og Sydasien; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den langvarige ustabilitet på Afrikas Horn har konsekvenser for nabolandenes og hele kontinentets sikkerhed og endvidere, som følge af de terrornetværk der opererer i regionen, kan få konsekvenser for sikkerheden i andre regioner, såsom Europa, Den Arabiske Halvø og Sydasien;

| D. | der henviser til, at den onde cirkel af usikkerhed, ustabilitet, fattigdom og dårlig regeringsførelse kun vellykket og effektivt kan brydes gennem en altomfattende og helhedsorienteret tilgang, der er indrettet på at opnå en bæredygtig udvikling i landene i regionen; der henviser til, at Afrikas Horn er et eksempel på sammenhængen mellem udvikling og sikkerhed, idet kriminel virksomhed, navnlig terrorisme og pirateri, florerer i regionen som en konsekvens af ekstrem fattigdom og dårlig regeringsførelse eller manglende regeringsførelse fra statsmagtens side; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den onde cirkel af usikkerhed, ustabilitet, fattigdom og dårlig regeringsførelse kun vellykket og effektivt kan brydes gennem en altomfattende og helhedsorienteret tilgang, der er indrettet på at opnå en bæredygtig udvikling i landene i regionen; der henviser til, at Afrikas Horn er et eksempel på sammenhængen mellem udvikling og sikkerhed, idet kriminel virksomhed, navnlig terrorisme og pirateri, florerer i regionen som en konsekvens af ekstrem fattigdom og dårlig regeringsførelse eller manglende regeringsførelse fra statsmagtens side;

| E. | der henviser til, at EU og verdenssamfundet som sådan har en treleddet interesse i sikkerhedssituationen på Afrikas Horn: for det første den trussel, som international terrorisme udgør, og de økonomiske midler, der kanaliseres til terrororganisationer fra pirateri og bortførelser; for det andet den økonomiske trussel mod den internationale handel og nødvendigheden af at sikre sikker sejlads for fragtskibe; og for det tredje behovet for at bistå med at opfylde FN's målsætninger, f.eks. ved at beskytte Verdensfødevareprogrammets skibe i regionen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU og verdenssamfundet som sådan har en treleddet interesse i sikkerhedssituationen på Afrikas Horn: for det første den trussel, som international terrorisme udgør, og de økonomiske midler, der kanaliseres til terrororganisationer fra pirateri og bortførelser; for det andet den økonomiske trussel mod den internationale handel og nødvendigheden af at sikre sikker sejlads for fragtskibe; og for det tredje behovet for at bistå med at opfylde FN's målsætninger, f.eks. ved at beskytte Verdensfødevareprogrammets skibe i regionen;

| F. | der henviser til, at EU's engagement i regionen er præget dels af dens geostrategiske betydning og dels af ønsket om at støtte befolkningerne på Afrikas Horn og hjælpe dem ud af deres fattigdom; der henviser til, at EU i denne henseende og for at skabe varig fred har givet tilsagn om støtte til bestræbelserne på regionalt plan — dvs. gennem IGAD (Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling) og Den Afrikanske Union — og på nationalt plan på at konsolidere freden og retssikkerheden på basis af principperne om inddragelse, retsstat og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's engagement i regionen er præget dels af dens geostrategiske betydning og dels af ønsket om at støtte befolkningerne på Afrikas Horn og hjælpe dem ud af deres fattigdom; der henviser til, at EU i denne henseende og for at skabe varig fred har givet tilsagn om støtte til bestræbelserne på regionalt plan — dvs. gennem IGAD (Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling) og Den Afrikanske Union — og på nationalt plan på at konsolidere freden og retssikkerheden på basis af principperne om inddragelse, retsstat og respekt for menneskerettighederne;

| G. | der henviser til, at IGAD fortsat er et underudviklet instrument til forbedring af samarbejde, integration og sikkerhed på regionalt plan; der henviser til, at det er nødvendigt, at IGAD spiller en central rolle både i den politiske og sikkerhedsmæssige struktur på Afrikas Horn, og i forbindelse med konfliktforebyggelse og fremme af den politiske og økonomiske integration, med henblik på at forankre og forpligte landene i regionen til en fælles politisk og økonomisk dagsorden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at IGAD fortsat er et underudviklet instrument til forbedring af samarbejde, integration og sikkerhed på regionalt plan; der henviser til, at det er nødvendigt, at IGAD spiller en central rolle både i den politiske og sikkerhedsmæssige struktur på Afrikas Horn, og i forbindelse med konfliktforebyggelse og fremme af den politiske og økonomiske integration, med henblik på at forankre og forpligte landene i regionen til en fælles politisk og økonomisk dagsorden;

| H. | der henviser til, at et sammenhængende bælte af usikkerhed og ustabilitet, der strækker sig fra Atlanterhavet til Det Indiske Ocean, også vil fremme aktiviteter i forbindelse med narkohandel over Sydatlanten og i Latinamerika og Caribien og fremme handlen med våben og mennesker gennem åbning af nye handelsruter og skabe mulighed for at smugle illegale stoffer til både Europa og Den Arabiske Halvø; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at et sammenhængende bælte af usikkerhed og ustabilitet, der strækker sig fra Atlanterhavet til Det Indiske Ocean, også vil fremme aktiviteter i forbindelse med narkohandel over Sydatlanten og i Latinamerika og Caribien og fremme handlen med våben og mennesker gennem åbning af nye handelsruter og skabe mulighed for at smugle illegale stoffer til både Europa og Den Arabiske Halvø;

| I. | der henviser til, at staternes kamp om regionens naturressourcer, navnlig fossile brændstoffer og vand, og kappestriden om at sørge for infrastrukturel adgang til havne for olie- og gasproducerende stater såvel som adgang til havet for indlandsstater kan forstærke spændingerne i regionen og føre til kronisk ustabilitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at staternes kamp om regionens naturressourcer, navnlig fossile brændstoffer og vand, og kappestriden om at sørge for infrastrukturel adgang til havne for olie- og gasproducerende stater såvel som adgang til havet for indlandsstater kan forstærke spændingerne i regionen og føre til kronisk ustabilitet;

| J. | der henviser til, at en langsigtet, levedygtig stabilitet på Afrikas Horn kun kan funderes på stærke og ansvarlige, demokratiske institutioner, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, navnlig ytringsfriheden, og bedre økonomiske udsigter for samfundet som helhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en langsigtet, levedygtig stabilitet på Afrikas Horn kun kan funderes på stærke og ansvarlige, demokratiske institutioner, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, navnlig ytringsfriheden, og bedre økonomiske udsigter for samfundet som helhed;

| K. | der henviser til, at det er essentielt at gøre en aktiv indsats for at etablere lommer af stabilitet i regionen, bekæmpe fattigdom og fremme økonomisk genrejsning som et middel til at genopbygge krakelerede stater; der henviser til, der ikke gives nogen sikkerhed uden udvikling og ingen udvikling uden sikkerhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er essentielt at gøre en aktiv indsats for at etablere lommer af stabilitet i regionen, bekæmpe fattigdom og fremme økonomisk genrejsning som et middel til at genopbygge krakelerede stater; der henviser til, der ikke gives nogen sikkerhed uden udvikling og ingen udvikling uden sikkerhed;

| L. | der henviser til, at Al-Shabaabs voldsomme oprør og manglen på statens regeringsførelse i Somalia, den trussel, der udgøres af de fortsatte pirataktiviteter ud for Somalias kyst, spændingerne og de potentielle konflikter mellem Sudan og Sydsudan, de konfliktramte regioner Abiyei og Darfur, den politiske overgang i Etiopien efter premierminister Meles Zenawis død, spændingerne mellem Etiopien, Eritrea og Somalia samt mellem Eritrea og Djibouti og terroraktiviteterne fra Herrens Modstandshær (LRA) bidrager til, at Afrikas Horn er en af verdens mest konfliktfyldte og spændte regioner i verden, hvilket forårsager enorme menneskelige lidelser, intern fordrivelse af mennesker, forværrede humanitære kriser og forhindrer en bæredygtig social og økonomisk udvikling og skabelsen af demokrati og retsstatsforhold; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Al-Shabaabs voldsomme oprør og manglen på statens regeringsførelse i Somalia, den trussel, der udgøres af de fortsatte pirataktiviteter ud for Somalias kyst, spændingerne og de potentielle konflikter mellem Sudan og Sydsudan, de konfliktramte regioner Abiyei og Darfur, den politiske overgang i Etiopien efter premierminister Meles Zenawis død, spændingerne mellem Etiopien, Eritrea og Somalia samt mellem Eritrea og Djibouti og terroraktiviteterne fra Herrens Modstandshær (LRA) bidrager til, at Afrikas Horn er en af verdens mest konfliktfyldte og spændte regioner i verden, hvilket forårsager enorme menneskelige lidelser, intern fordrivelse af mennesker, forværrede humanitære kriser og forhindrer en bæredygtig social og økonomisk udvikling og skabelsen af demokrati og retsstatsforhold;

| M. | der henviser til, at samtidig med at der gøres gradvise fremskridt i kampen mod Al-Shabaab i Somalia, er der stigende risiko for, at terroraktiviteter og destabilisering kan bevæge sig til andre dele af Somalia eller fjernere dele af Afrika, der ikke tidligere har været berørt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at samtidig med at der gøres gradvise fremskridt i kampen mod Al-Shabaab i Somalia, er der stigende risiko for, at terroraktiviteter og destabilisering kan bevæge sig til andre dele af Somalia eller fjernere dele af Afrika, der ikke tidligere har været berørt;

| N. | der henviser til, at den vedvarende politiske ustabilitet og konflikt i Somalia praktisk talt har ødelagt enhver mulighed for bæredygtig økonomisk udvikling i regionen; der henviser til, at fraværet af stabile demokratiske og økonomiske fremtidsudsigter for befolkningen, især unge, og manglen på demokrati, retsstat, regeringsførelse eller sikre forhold giver grobund for kriminelle aktiviteter, herunder pirateri og narkotikasmugling, og medvirker til opretholdelse af terrorgrupper, såsom Al-Shabaab; der henviser til, at det er af afgørende betydning at håndtere disse spørgsmål på en omfattende måde på grundlag af alle EU's instrumenter for optræden udadtil og at supplere enhver indsats gennem etablering af specialiserede somaliske anti-pirateridomstole, så snart der er indført bæredygtige statsstrukturer i Somalia; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den vedvarende politiske ustabilitet og konflikt i Somalia praktisk talt har ødelagt enhver mulighed for bæredygtig økonomisk udvikling i regionen; der henviser til, at fraværet af stabile demokratiske og økonomiske fremtidsudsigter for befolkningen, især unge, og manglen på demokrati, retsstat, regeringsførelse eller sikre forhold giver grobund for kriminelle aktiviteter, herunder pirateri og narkotikasmugling, og medvirker til opretholdelse af terrorgrupper, såsom Al-Shabaab; der henviser til, at det er af afgørende betydning at håndtere disse spørgsmål på en omfattende måde på grundlag af alle EU's instrumenter for optræden udadtil og at supplere enhver indsats gennem etablering af specialiserede somaliske anti-pirateridomstole, så snart der er indført bæredygtige statsstrukturer i Somalia;

| O. | der henviser til, at den Føderale Overgangsregering for Somalia ikke har formået at danne en stabil og inklusiv administration, der er i stand til at fremme en konsensus blandt sine mange forskellige etniske og politiske bestanddele; der henviser til, at Somalias nye regering skal have fuld støtte fra det internationale samfund, så den kan tage fat på de udfordringer, som Somalia står over for, og genskabe varig politisk, demokratisk, etnisk og social stabilitet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den Føderale Overgangsregering for Somalia ikke har formået at danne en stabil og inklusiv administration, der er i stand til at fremme en konsensus blandt sine mange forskellige etniske og politiske bestanddele; der henviser til, at Somalias nye regering skal have fuld støtte fra det internationale samfund, så den kan tage fat på de udfordringer, som Somalia står over for, og genskabe varig politisk, demokratisk, etnisk og social stabilitet;

| P. | der henviser til, at fiskerfartøjer fra mange lande siden 1990 har udnyttet den kaotiske situation i Somalia til at fiske inden for Somalias 200-sømilegrænse og dermed undergrave de somaliske fiskeres livsgrundlag; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fiskerfartøjer fra mange lande siden 1990 har udnyttet den kaotiske situation i Somalia til at fiske inden for Somalias 200-sømilegrænse og dermed undergrave de somaliske fiskeres livsgrundlag;

| Q. | der henviser til, at der ifølge UNHCR findes over en million somaliske flygtninge spredt ud over hele regionen omkring Afrikas Horn, fortrinsvist i Kenya og Etiopien, og 1,3 millioner internt fordrevne inden for Somalias grænser; der henviser til, at intern konflikt, Al-Shabaab-terror og flere på hinanden følgende tørkeperioder ligger til grund for udvandringsfænomenet og den interne fordrivelse af mennesker i Somalia, der håndgribeligt berører hele regionen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der ifølge UNHCR findes over en million somaliske flygtninge spredt ud over hele regionen omkring Afrikas Horn, fortrinsvist i Kenya og Etiopien, og 1,3 millioner internt fordrevne inden for Somalias grænser; der henviser til, at intern konflikt, Al-Shabaab-terror og flere på hinanden følgende tørkeperioder ligger til grund for udvandringsfænomenet og den interne fordrivelse af mennesker i Somalia, der håndgribeligt berører hele regionen;

| R. | der henviser til, at to begivenheder af stor betydning for regionen fandt sted den 20. august 2012, for det første Etiopiens premierminister Meles Zenawis død og for det andet etableringen af det første formelle parlament i Somalia i mere end to årtier; der henviser til, at det nye parlaments edsaflæggelse og valget af den nye somaliske præsident Hassan Sheikh Mohamud den 10. september 2012 var et historisk øjeblik og et vigtigt skridt hen imod at forbedre freds- og sikkerhedsforholdene og et tegn på, at situationen i Somalia ikke er uafvendeligt håbløs; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at to begivenheder af stor betydning for regionen fandt sted den 20. august 2012, for det første Etiopiens premierminister Meles Zenawis død og for det andet etableringen af det første formelle parlament i Somalia i mere end to årtier; der henviser til, at det nye parlaments edsaflæggelse og valget af den nye somaliske præsident Hassan Sheikh Mohamud den 10. september 2012 var et historisk øjeblik og et vigtigt skridt hen imod at forbedre freds- og sikkerhedsforholdene og et tegn på, at situationen i Somalia ikke er uafvendeligt håbløs;

| S. | der henviser til, at Etiopien, Djibouti, Kenya og Uganda har gjort en militær og politisk indsats for at fremme stabiliteten i regionen, hvilket især er sket gennem Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM), og derved arbejder for at en bæredygtig løsning med henblik på at opnå sikkerhed og stabilitet i regionen kan skabes og ledes af de Afrikanske lande med aktiv støtte fra det internationale samfund; der henviser til, at Den Afrikanske Union er en værdifuld partner for fred og stabilitet i regionen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Etiopien, Djibouti, Kenya og Uganda har gjort en militær og politisk indsats for at fremme stabiliteten i regionen, hvilket især er sket gennem Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM), og derved arbejder for at en bæredygtig løsning med henblik på at opnå sikkerhed og stabilitet i regionen kan skabes og ledes af de Afrikanske lande med aktiv støtte fra det internationale samfund; der henviser til, at Den Afrikanske Union er en værdifuld partner for fred og stabilitet i regionen;

| T. | der henviser til, at den sikkerhedsmæssige og militære situation i Somalia fortsat er farlig og uforudsigelig; der henviser til, at AMISOM har formået at trænge den islamistiske milits Al-Shabaab tilbage og har indsat 100 soldater i Baidoa; der henviser til, at Kenya for nylig har interveneret militært i det sydligt-centrale Somalia, men ikke har været i stand til at tilføje Al-Shabaab et afgørende nederlag; der henviser til, at de etiopiske hærstyrker i februar 2012 gik ind i Hiiran-regionen og området ved Adenbugten; der henviser til, at Human Rights Watch har rapporteret om menneskerettighedskrænkelser, tortur, vilkårlige tilbageholdelser og summariske henrettelser samt retsstridige gengældelsesangreb mod civile begået af de etiopiske styrker og af militser, der er loyale over for den føderale overgangsregering; der henviser til, at FN's sanktionsovervågningsgruppe har anklaget nabolandet Eritrea for at levere våben, træning og økonomisk støtte til Al-Shabaab og dermed krænke FN's våbenembargo; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den sikkerhedsmæssige og militære situation i Somalia fortsat er farlig og uforudsigelig; der henviser til, at AMISOM har formået at trænge den islamistiske milits Al-Shabaab tilbage og har indsat 100 soldater i Baidoa; der henviser til, at Kenya for nylig har interveneret militært i det sydligt-centrale Somalia, men ikke har været i stand til at tilføje Al-Shabaab et afgørende nederlag; der henviser til, at de etiopiske hærstyrker i februar 2012 gik ind i Hiiran-regionen og området ved Adenbugten; der henviser til, at Human Rights Watch har rapporteret om menneskerettighedskrænkelser, tortur, vilkårlige tilbageholdelser og summariske henrettelser samt retsstridige gengældelsesangreb mod civile begået af de etiopiske styrker og af militser, der er loyale over for den føderale overgangsregering; der henviser til, at FN's sanktionsovervågningsgruppe har anklaget nabolandet Eritrea for at levere våben, træning og økonomisk støtte til Al-Shabaab og dermed krænke FN's våbenembargo;

| U. | der henviser til, at en afslutning på krisen i Somalia ganske vist afhænger af den stabilitet, som skabes af Den Afrikanske Unions operationer i landet, men kun kan blive en realitet ved bevaring og støtte af den sociale og politiske stabilitet, hvilket indebærer, at de parter, der er involveret i de militære operationer også har et stort ansvar, hvad angår at støtte de lokale myndigheder, med alle nødvendige midler, i den periode, der følger efter afslutningen på de militære operationer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en afslutning på krisen i Somalia ganske vist afhænger af den stabilitet, som skabes af Den Afrikanske Unions operationer i landet, men kun kan blive en realitet ved bevaring og støtte af den sociale og politiske stabilitet, hvilket indebærer, at de parter, der er involveret i de militære operationer også har et stort ansvar, hvad angår at støtte de lokale myndigheder, med alle nødvendige midler, i den periode, der følger efter afslutningen på de militære operationer;

| V. | der henviser til, at ingen militær aktion i sig selv kan skabe sikkerhed, stabilitet og varig fred, medmindre den ledsages af et program for demokratisk udvikling; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ingen militær aktion i sig selv kan skabe sikkerhed, stabilitet og varig fred, medmindre den ledsages af et program for demokratisk udvikling;

| W. | der henviser til, at premierminister Meles Zanawis død sandsynligvis får store nationale og regionale konsekvenser, idet den giver det nye lederskab mulighed for at åbne op for det politiske rum, ophæve repressive love og indgå i en inklusiv politisk dialog om vejen mod en demokratisk overgang; der henviser til, at en inklusiv, demokratisk valgt regering i Etiopien er den eneste måde, hvorpå der kan undgås en spredning af ustabiliteten, de radikale kræfter og uroen i landet, som truer med at undergrave Etiopiens rolle i terrorbekæmpelsen; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at premierminister Meles Zanawis død sandsynligvis får store nationale og regionale konsekvenser, idet den giver det nye lederskab mulighed for at åbne op for det politiske rum, ophæve repressive love og indgå i en inklusiv politisk dialog om vejen mod en demokratisk overgang; der henviser til, at en inklusiv, demokratisk valgt regering i Etiopien er den eneste måde, hvorpå der kan undgås en spredning af ustabiliteten, de radikale kræfter og uroen i landet, som truer med at undergrave Etiopiens rolle i terrorbekæmpelsen;

| X. | der henviser til, at EPRDF ved parlamentsvalget i maj 2010 vandt 545 ud af 547 mandater, hvilket fik EU's valgobservationsmission til at erklære valget i modstrid med internationale normer; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at EPRDF ved parlamentsvalget i maj 2010 vandt 545 ud af 547 mandater, hvilket fik EU's valgobservationsmission til at erklære valget i modstrid med internationale normer;

| Y. | der henviser til, at Etiopien modtager mere udlandsbistand fra USA og EU end noget andet land i Afrika; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Etiopien modtager mere udlandsbistand fra USA og EU end noget andet land i Afrika;

| Z. | der henviser til, at Eritrea efter 20 års uafhængighed med præsident Isaias Aferwerkis ved magten, er et af de mest repressive og lukkede lande i verden, hvis rystende menneskerettighedsforhold omfatter indespærring, tortur af og drab på borgerne; der henviser til, at FN's Menneskerettighedsråd har vedtaget en resolution den 5. juli 2012, der på det skarpeste fordømmer de fortsatte udbredte og systematiske menneskerettighedsovertrædelser begået af de eritreanske myndigheder, de alvorlige begrænsninger af menings- og ytringsfriheden, tvangsudskrivelsen af borgerne for uafgrænsede perioder, og som udpeger en særlig ordfører for menneskerettighedssituationen i Eritrea med henblik på at bryde med landets isolation og undersøge og rapportere om krænkelser; der henviser til, at den svensk-eritreanske statsborger Dawit Isaak har siddet fængslet uden kontakt til omverdenen og uden retssag i Eritrea de sidste 11 år; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Eritrea efter 20 års uafhængighed med præsident Isaias Aferwerkis ved magten, er et af de mest repressive og lukkede lande i verden, hvis rystende menneskerettighedsforhold omfatter indespærring, tortur af og drab på borgerne; der henviser til, at FN's Menneskerettighedsråd har vedtaget en resolution den 5. juli 2012, der på det skarpeste fordømmer de fortsatte udbredte og systematiske menneskerettighedsovertrædelser begået af de eritreanske myndigheder, de alvorlige begrænsninger af menings- og ytringsfriheden, tvangsudskrivelsen af borgerne for uafgrænsede perioder, og som udpeger en særlig ordfører for menneskerettighedssituationen i Eritrea med henblik på at bryde med landets isolation og undersøge og rapportere om krænkelser; der henviser til, at den svensk-eritreanske statsborger Dawit Isaak har siddet fængslet uden kontakt til omverdenen og uden retssag i Eritrea de sidste 11 år;

| AA. | henviser til, at præsidenterne for Sudan og Sydsudan den 26. september 2012 undertegnede en længeventede samarbejdsaftale, der muliggør genoptagelse af olieudledningen fra syd gennem nord, demilitarisering af stødpudezonen langs grænsen, genåbning af den grænseoverskridende handel og fri bevægelighed for borgerne i begge lande; der henviser til, at de to lande endnu ikke er nået til enighed om status for Abyei og andre omstridte områder; |
| --- | --- |

AA.

henviser til, at præsidenterne for Sudan og Sydsudan den 26. september 2012 undertegnede en længeventede samarbejdsaftale, der muliggør genoptagelse af olieudledningen fra syd gennem nord, demilitarisering af stødpudezonen langs grænsen, genåbning af den grænseoverskridende handel og fri bevægelighed for borgerne i begge lande; der henviser til, at de to lande endnu ikke er nået til enighed om status for Abyei og andre omstridte områder;

| AB. | der henviser til, at Sydsudan står over for alvorlige politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, navnlig hvad angår vold mellem samfundsgrupper og mangel på robuste styringsstrukturer; der henviser til den igangværende proces for afvæbning af civile, kaldet »Operation Genskab Freden«, der påbegyndtes i marts 2012 som reaktion på vold mellem samfundsgrupper i Jonglei-delstaten, og som angiveligt har ført til krænkelser begået af hærenheder mod civile; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Sydsudan står over for alvorlige politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, navnlig hvad angår vold mellem samfundsgrupper og mangel på robuste styringsstrukturer; der henviser til den igangværende proces for afvæbning af civile, kaldet »Operation Genskab Freden«, der påbegyndtes i marts 2012 som reaktion på vold mellem samfundsgrupper i Jonglei-delstaten, og som angiveligt har ført til krænkelser begået af hærenheder mod civile;

| AC. | der henviser til, at der fortsat ikke er skabt fred i Sudans vestlige region Darfur eller i de sydlige delstater Sydlige Kordofan og Blå Nil; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer fortsat rapporterer om regeringsstyrkers vilkårlige bombninger af civile områder, udenretslige drab, vilkårlige anholdelser, masseplyndringer og ødelæggelse af ejendom; der henviser til, at den igangværende vold har afstedkommet en længerevarende og foruroligende humanitær krise; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der fortsat ikke er skabt fred i Sudans vestlige region Darfur eller i de sydlige delstater Sydlige Kordofan og Blå Nil; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer fortsat rapporterer om regeringsstyrkers vilkårlige bombninger af civile områder, udenretslige drab, vilkårlige anholdelser, masseplyndringer og ødelæggelse af ejendom; der henviser til, at den igangværende vold har afstedkommet en længerevarende og foruroligende humanitær krise;

| AD. | der henviser til, at adgangen til de mennesker, der er ramt af den humanitære nødsituation på Afrikas Horn, fortsat er et stort problem; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at adgangen til de mennesker, der er ramt af den humanitære nødsituation på Afrikas Horn, fortsat er et stort problem;

| AE. | der henviser til, at Kommissionen er ved at hæve den samlede humanitære bistand, der ydes i år til de befolkninger, der har været ofre for tørken i landene på Afrikas Horn, til 158 mio. EUR; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at Kommissionen er ved at hæve den samlede humanitære bistand, der ydes i år til de befolkninger, der har været ofre for tørken i landene på Afrikas Horn, til 158 mio. EUR;

| AF. | der henviser til, at de vigtigste medlemsstater af Den Afrikanske Union på den internationale donorkonference, der blev afholdt i Addis Abeba, gav tilsagn om at frigive næsten 350 mio. USD til fordel for de tørkeramte lande; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at de vigtigste medlemsstater af Den Afrikanske Union på den internationale donorkonference, der blev afholdt i Addis Abeba, gav tilsagn om at frigive næsten 350 mio. USD til fordel for de tørkeramte lande;

| AG. | der henviser til, at Afrikas Horn og navnlig Somalia blev ramt af alvorlig hungersnød på grund af tørke, hvilket har skabt en humanitær krise for over 12 millioner mennesker i regionen, herunder over 7,5 millioner i Somalia; der henviser til, at hungersnøden ikke blot har kostet mange menneskeliv, navnlig blandt børn, men også forårsaget meget omfattende flygtningestrømme til nabolandene Kenya og Etiopien; der henviser til, at Kommissionen har forøget sin humanitære bistand fra 9 mio. EUR i 2008 til 46 mio. EUR i 2009, men siden nedsatte beløbet til kun 35 mio. EUR i 2010 og 30 mio. EUR i 2011; der henviser til, at Kommissionen efterfølgende ændrede tildelingen til 77 mio. EUR, men først efter den omfattende tørke i sommeren 2011; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Afrikas Horn og navnlig Somalia blev ramt af alvorlig hungersnød på grund af tørke, hvilket har skabt en humanitær krise for over 12 millioner mennesker i regionen, herunder over 7,5 millioner i Somalia; der henviser til, at hungersnøden ikke blot har kostet mange menneskeliv, navnlig blandt børn, men også forårsaget meget omfattende flygtningestrømme til nabolandene Kenya og Etiopien; der henviser til, at Kommissionen har forøget sin humanitære bistand fra 9 mio. EUR i 2008 til 46 mio. EUR i 2009, men siden nedsatte beløbet til kun 35 mio. EUR i 2010 og 30 mio. EUR i 2011; der henviser til, at Kommissionen efterfølgende ændrede tildelingen til 77 mio. EUR, men først efter den omfattende tørke i sommeren 2011;

| AH. | der henviser til, at enhver betydelig forbedring af den humanitære situation i regionen vil være forbundet med EU's øvrige målsætninger for regionen, og at enhver bæredygtig løsning på de forskellige konflikter, der plager regionen, derfor skal tage hensyn til de internt fordrevne menneskers behov, den vedvarende flygtningekrise og dens årsager, herunder strukturel fødevare-usikkerhed, konflikt og indvirkningerne af klimaforandringer, og ligeledes under særlig hensyntagen til de mest udsatte befolkningsgrupper såsom kvinder og børn; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at enhver betydelig forbedring af den humanitære situation i regionen vil være forbundet med EU's øvrige målsætninger for regionen, og at enhver bæredygtig løsning på de forskellige konflikter, der plager regionen, derfor skal tage hensyn til de internt fordrevne menneskers behov, den vedvarende flygtningekrise og dens årsager, herunder strukturel fødevare-usikkerhed, konflikt og indvirkningerne af klimaforandringer, og ligeledes under særlig hensyntagen til de mest udsatte befolkningsgrupper såsom kvinder og børn;

| AI. | der henviser til, at de betydelige donorer og politiske aktører i regionen ikke blot omfatter traditionelle politiske og udviklingsmæssige aktører, såsom EU, USA og internationale organisationer som FN og Verdensbanken, men også Tyrkiet, Egypten, Golfstaternes Samarbejdsråd (især Qatar), og Den Islamiske Samarbejdsorganisation; der henviser til, at Kina har spillet en central rolle i at fremme den infrastrukturmæssige udvikling og den økonomiske kapacitet på Afrikas Horn ved at yde bløde ad hoc-lån, der ikke er betingede af, at landene gennemfører effektive reformer, og som ofte fungerer som et incitament for privilegeret adgang til naturressourcer og markedsadgang til det pågældende land; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at de betydelige donorer og politiske aktører i regionen ikke blot omfatter traditionelle politiske og udviklingsmæssige aktører, såsom EU, USA og internationale organisationer som FN og Verdensbanken, men også Tyrkiet, Egypten, Golfstaternes Samarbejdsråd (især Qatar), og Den Islamiske Samarbejdsorganisation; der henviser til, at Kina har spillet en central rolle i at fremme den infrastrukturmæssige udvikling og den økonomiske kapacitet på Afrikas Horn ved at yde bløde ad hoc-lån, der ikke er betingede af, at landene gennemfører effektive reformer, og som ofte fungerer som et incitament for privilegeret adgang til naturressourcer og markedsadgang til det pågældende land;

| AJ. | der henviser til, at EU er den største yder af international støtte og humanitær bistand til Afrikas Horn og bidrager til udvikling og sikkerhed i der, både til lands og til vands; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at EU er den største yder af international støtte og humanitær bistand til Afrikas Horn og bidrager til udvikling og sikkerhed i der, både til lands og til vands;

| AK. | der henviser til, at etableringen af et sikkert klima for handel og transport er den primære vej til at stabilisere og udvikle regionen, både til lands og til vands; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at etableringen af et sikkert klima for handel og transport er den primære vej til at stabilisere og udvikle regionen, både til lands og til vands;

| AL. | der henviser til, at det illegale salg af elfenben er en af de vigtigste indtægtskilder for militser såsom Al-Shabaab, såvel som for de regulære militærstyrker, som følge af en enorm stigning i efterspørgslen fra de asiatiske lande; der henviser til, at ifølge CITES er omfanget af krybskytteri mod elefanter det værste i ti år, og de registrerede mængder af beslaglagte elfenben er de højeste siden 1989; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at det illegale salg af elfenben er en af de vigtigste indtægtskilder for militser såsom Al-Shabaab, såvel som for de regulære militærstyrker, som følge af en enorm stigning i efterspørgslen fra de asiatiske lande; der henviser til, at ifølge CITES er omfanget af krybskytteri mod elefanter det værste i ti år, og de registrerede mængder af beslaglagte elfenben er de højeste siden 1989;

| AM. | der henviser til, at ifølge en rapport fra FN's miljøprogram (UNEP) er der langs den somaliske kyst blevet dumpet store beholdninger af illegalt giftigt affald, med efterfølgende lækager, fuldstændigt uden hensyntagen til lokalbefolkningens sundhed eller miljøbeskyttelse; der henviser til, at samme rapport anfører, at affaldet, der er dumpet i havet, delvist stammer fra EU og øver uoprettelig skade på menneskers helbred og miljøet i regionen, hvilket er en klar krænkelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at ifølge en rapport fra FN's miljøprogram (UNEP) er der langs den somaliske kyst blevet dumpet store beholdninger af illegalt giftigt affald, med efterfølgende lækager, fuldstændigt uden hensyntagen til lokalbefolkningens sundhed eller miljøbeskyttelse; der henviser til, at samme rapport anfører, at affaldet, der er dumpet i havet, delvist stammer fra EU og øver uoprettelig skade på menneskers helbred og miljøet i regionen, hvilket er en klar krænkelse af menneskerettighederne;

| AN. | der henviser til, at regionen i øjeblikket er sakket bagud i forhold til 2015-målene og til, at kun med et opbud af resolut politisk vilje vil der kunne gøres nogen fremskridt i de resterende tre år inden målenes frist udløber; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at regionen i øjeblikket er sakket bagud i forhold til 2015-målene og til, at kun med et opbud af resolut politisk vilje vil der kunne gøres nogen fremskridt i de resterende tre år inden målenes frist udløber;

| AO. | der henviser til, at irrationalitet og politisk ekstremisme slår rod i situationer med fattigdom og sult; der henviser til, at fjorten måneder efter at FN officielt har meddelt eksistensen af den første hungersnød i det 21. århundrede på Afrikas Horn, er der tegn på en relativ forbedring af den humanitære situation, men den forbliver kritisk; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at irrationalitet og politisk ekstremisme slår rod i situationer med fattigdom og sult; der henviser til, at fjorten måneder efter at FN officielt har meddelt eksistensen af den første hungersnød i det 21. århundrede på Afrikas Horn, er der tegn på en relativ forbedring af den humanitære situation, men den forbliver kritisk;

| AP. | der henviser til, at fremskridt inden for fattigdomsreduktion har lidt tilbageslag på Afrikas Horn på grund af fødevare- og brændstofkriser og den globale økonomiske og finansielle krise og indvirkningerne af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at fremskridt inden for fattigdomsreduktion har lidt tilbageslag på Afrikas Horn på grund af fødevare- og brændstofkriser og den globale økonomiske og finansielle krise og indvirkningerne af klimaforandringerne;

| AQ. | der henviser til, at FAO i marts 2012 anslog, at over otte millioner mennesker har behov for hjælp på Afrikas Horn (herunder 3,2 millioner i Etiopien, 2,5 millioner i Somalia, 2,2 millioner i Kenya og 180 000 i Djibuti); der henviser til, at regionen i 2011 blev ramt af den værste tørke i 60 år, hvilket har berørt mere end 13 mio. mennesker, hvoraf hundrede tusinder har måttet forlade deres hjem, og titusinder er omkommet; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at FAO i marts 2012 anslog, at over otte millioner mennesker har behov for hjælp på Afrikas Horn (herunder 3,2 millioner i Etiopien, 2,5 millioner i Somalia, 2,2 millioner i Kenya og 180 000 i Djibuti); der henviser til, at regionen i 2011 blev ramt af den værste tørke i 60 år, hvilket har berørt mere end 13 mio. mennesker, hvoraf hundrede tusinder har måttet forlade deres hjem, og titusinder er omkommet;

| AR. | der henviser til, at Den Internationale Straffedomstols arbejde på Afrikas Horn med at retsforfølge gerningsmænd og bekæmpe straffriheden besværliggøres af visse lande i regionen; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at Den Internationale Straffedomstols arbejde på Afrikas Horn med at retsforfølge gerningsmænd og bekæmpe straffriheden besværliggøres af visse lande i regionen;

| AS. | der henviser til, at UNICEF for at fortsætte sit humanitære arbejde og investere i genopretningskapaciteten i Somalia, Kenya og Etiopien har behov for 273 millioner USD i 2012, og at det ved udgangen af juli 2012 kun havde modtaget 33 % af dette beløb; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at UNICEF for at fortsætte sit humanitære arbejde og investere i genopretningskapaciteten i Somalia, Kenya og Etiopien har behov for 273 millioner USD i 2012, og at det ved udgangen af juli 2012 kun havde modtaget 33 % af dette beløb;

Generelle rammer

| 1. | glæder sig over EU's strategi for Afrikas Horn og navnlig dens helhedsorienterede tilgang, som både sætter fokus på sikkerheds- og stabilitetsproblemerne, hævdelse af retsstatsprincippet og sikring af retssikkerheden, hvilket forudsætter velfungerende håndhævelsesmekanismer og procedurer, såvel som et uafhængigt retsvæsen, samtidig med at de bagvedliggende årsager dertil behandles, navnlig gennem udviklingsstrategier og humanitære strategier, baseret på klare målsætninger; opfordrer til fuldstændig gennemførelse af EU's strategiske ramme for Afrikas Horn og støtter de fem dele, der er baseret på:






  i) | at opbygge demokratiske, solide og ansvarlige politiske strukturer i alle lande på Afrikas Horn; |
| --- | --- | --- |

1.

glæder sig over EU's strategi for Afrikas Horn og navnlig dens helhedsorienterede tilgang, som både sætter fokus på sikkerheds- og stabilitetsproblemerne, hævdelse af retsstatsprincippet og sikring af retssikkerheden, hvilket forudsætter velfungerende håndhævelsesmekanismer og procedurer, såvel som et uafhængigt retsvæsen, samtidig med at de bagvedliggende årsager dertil behandles, navnlig gennem udviklingsstrategier og humanitære strategier, baseret på klare målsætninger; opfordrer til fuldstændig gennemførelse af EU's strategiske ramme for Afrikas Horn og støtter de fem dele, der er baseret på:

i)

at opbygge demokratiske, solide og ansvarlige politiske strukturer i alle lande på Afrikas Horn;

| ii) | at samarbejde med landene i regionen og med regionale og internationale aktører og organisationer med henblik på løsning af konflikter, bl.a. ved at imødegå deres grundlæggende årsager; |
| --- | --- |

ii)

at samarbejde med landene i regionen og med regionale og internationale aktører og organisationer med henblik på løsning af konflikter, bl.a. ved at imødegå deres grundlæggende årsager;

| iii) | at sikre, at den aktuelle usikkerhed i regionen ikke truer sikkerheden i andre nabostater eller andre regioner og lande; |
| --- | --- |

iii)

at sikre, at den aktuelle usikkerhed i regionen ikke truer sikkerheden i andre nabostater eller andre regioner og lande;

| iv) | at støtte indsatsten for at fremme økonomisk vækst og mindske fattigdommen; |
| --- | --- |

iv)

at støtte indsatsten for at fremme økonomisk vækst og mindske fattigdommen;

| v) | at støtte det politiske og økonomiske regionale samarbejde; |
| --- | --- |

v)

at støtte det politiske og økonomiske regionale samarbejde;

understreger betydningen af at fremme bæredygtig økonomisk vækst i regionen og begrænse fattigdommen, ved at opfylde menneskers basale behov;

| 2. | understreger, at en varig løsning på de talrige konflikter i regionen kun vil kunne lykkes, hvis den hævder principperne om godt naboskab til overvindelse af rivalisering og grænsetvister, ikke-indblanding og samarbejde mellem stater, bæredygtig udvikling med og ligelig og retfærdig deling af adgang til ressourcer, med økonomiske muligheder for alle på ensartede vilkår; bemærker, at dette kræver en omformende indsats inden for fredsskabelse, mægling og forsoning såvel som at straffrie tilstande bringes til ophør i samarbejde med Den Internationale Straffedomstol samt fuld respekt for den humanitære folkeret, herunder ubegrænset adgang for humanitær bistand til befolkningen, og for menneskerettigheder; bemærker, at EU i tæt samordning med de regionale organer har en rolle at udfylde for at bistå disse processer, for at bekæmpe udbredelsen af håndvåben og lette våben og for at fremme demobilisering, nedrustning og reintegration af tidligere soldater, men understreger, at folkene på Afrikas Horn i sidste ende er de eneste aktører, der kan formå at skabe varig fred, stabilitet og velstand sammen med ansvarlig regeringsførelse og retsstatsforhold i regionen; |
| --- | --- |

2.

understreger, at en varig løsning på de talrige konflikter i regionen kun vil kunne lykkes, hvis den hævder principperne om godt naboskab til overvindelse af rivalisering og grænsetvister, ikke-indblanding og samarbejde mellem stater, bæredygtig udvikling med og ligelig og retfærdig deling af adgang til ressourcer, med økonomiske muligheder for alle på ensartede vilkår; bemærker, at dette kræver en omformende indsats inden for fredsskabelse, mægling og forsoning såvel som at straffrie tilstande bringes til ophør i samarbejde med Den Internationale Straffedomstol samt fuld respekt for den humanitære folkeret, herunder ubegrænset adgang for humanitær bistand til befolkningen, og for menneskerettigheder; bemærker, at EU i tæt samordning med de regionale organer har en rolle at udfylde for at bistå disse processer, for at bekæmpe udbredelsen af håndvåben og lette våben og for at fremme demobilisering, nedrustning og reintegration af tidligere soldater, men understreger, at folkene på Afrikas Horn i sidste ende er de eneste aktører, der kan formå at skabe varig fred, stabilitet og velstand sammen med ansvarlig regeringsførelse og retsstatsforhold i regionen;

| 3. | glæder sig over udnævnelsen af EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn som krævet i Parlamentets ovennævnte beslutning af 10. maj 2007 om Afrikas Horn; opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant og Kommissionen til aktivt at støtte den særlige repræsentants arbejde ved at garantere tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer og direkte adgang til FSFP-strukturerne og -missionerne såvel som til Kommissionens udviklingspolitiske og humanitærpolitiske strukturer og programmer; minder om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning anmodede EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn om at forelægge regelmæssige rapporter for Parlamentet; glæder sig i den forbindelse over de regelmæssige rapporter fra EU's særlige repræsentant til Parlamentet og opfordrer ham til at fortsætte dialogen og udvekslingen af synspunkter med Parlamentets medlemmer; glæder sig endvidere over udnævnelsen af EU's særlige repræsentant for Sudan og Sydsudan; mener, at de to særlige repræsentanter bør høres regelmæssigt af de kompetente tjenester med ansvar for de finansielle instrumenter vedrørende EU's foranstaltninger udadtil, og at repræsentanterne regelmæssigt bør give tjenesterne politisk og strategisk rådgivning med henblik på at sikre fuld høring og koordinering af foranstaltninger; gør opmærksom på værdien af regelmæssig dialog og samordning mellem de to særlige repræsentanter og lederne af EU's delegationer i regionen; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over udnævnelsen af EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn som krævet i Parlamentets ovennævnte beslutning af 10. maj 2007 om Afrikas Horn; opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant og Kommissionen til aktivt at støtte den særlige repræsentants arbejde ved at garantere tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer og direkte adgang til FSFP-strukturerne og -missionerne såvel som til Kommissionens udviklingspolitiske og humanitærpolitiske strukturer og programmer; minder om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning anmodede EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn om at forelægge regelmæssige rapporter for Parlamentet; glæder sig i den forbindelse over de regelmæssige rapporter fra EU's særlige repræsentant til Parlamentet og opfordrer ham til at fortsætte dialogen og udvekslingen af synspunkter med Parlamentets medlemmer; glæder sig endvidere over udnævnelsen af EU's særlige repræsentant for Sudan og Sydsudan; mener, at de to særlige repræsentanter bør høres regelmæssigt af de kompetente tjenester med ansvar for de finansielle instrumenter vedrørende EU's foranstaltninger udadtil, og at repræsentanterne regelmæssigt bør give tjenesterne politisk og strategisk rådgivning med henblik på at sikre fuld høring og koordinering af foranstaltninger; gør opmærksom på værdien af regelmæssig dialog og samordning mellem de to særlige repræsentanter og lederne af EU's delegationer i regionen;

| 4. | mener, at der bør investeres flere ressourcer i IGAD med henblik på at fremme god regeringsførelse samt mekanismer til en effektiv politisk dialog og konsensusskabelse i og blandt alle dets medlemsstater; opfordrer EU til lette denne rolle ved at engagere sig yderligere i deres proces for at opbygge deres interne kapacitet; minder om, at det er helt afgørende at fremme en regional institutionel ramme for dialog og koordinering mellem landene i regionen, navnlig Etiopien, Kenya og Uganda som regionens centrale aktører, der også fremover skal koordinere indsatsen og forfølge fælles mål; minder endvidere om, at IGAD kunne udgøre en passende ramme for dialog og koordinering for så vidt angår udnyttelsen af vitale naturressourcer som vand; |
| --- | --- |

4.

mener, at der bør investeres flere ressourcer i IGAD med henblik på at fremme god regeringsførelse samt mekanismer til en effektiv politisk dialog og konsensusskabelse i og blandt alle dets medlemsstater; opfordrer EU til lette denne rolle ved at engagere sig yderligere i deres proces for at opbygge deres interne kapacitet; minder om, at det er helt afgørende at fremme en regional institutionel ramme for dialog og koordinering mellem landene i regionen, navnlig Etiopien, Kenya og Uganda som regionens centrale aktører, der også fremover skal koordinere indsatsen og forfølge fælles mål; minder endvidere om, at IGAD kunne udgøre en passende ramme for dialog og koordinering for så vidt angår udnyttelsen af vitale naturressourcer som vand;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at tilrettelægge bistands- og støtteforanstaltninger for alle de afrikanske lande, der er militært inddraget i fredsbevarelsesindsatsen i landene på Afrikas Horn og særligt i Somalia; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at tilrettelægge bistands- og støtteforanstaltninger for alle de afrikanske lande, der er militært inddraget i fredsbevarelsesindsatsen i landene på Afrikas Horn og særligt i Somalia;

| 6. | bifalder EU's beslutning om at yde yderligere støtte til AMISOM med henblik på at sætte denne i stand til at opfylde sin opgave og nå en total styrke på 17 731 personer i overensstemmelse med FN's mandat; |
| --- | --- |

6.

bifalder EU's beslutning om at yde yderligere støtte til AMISOM med henblik på at sætte denne i stand til at opfylde sin opgave og nå en total styrke på 17 731 personer i overensstemmelse med FN's mandat;

| 7. | er af den opfattelse, at de resultater, som AMISOM har opnået med hensyn til bekæmpelsen af Al-Shabaab, såsom generobring af kontrollen med Kismayo, bekræfter, at det er af strategisk vigtighed at støtte Den Afrikanske Union; understreger derfor vigtigheden af at fremme AU's proces for institutions- og kapacitetsopbygning og god regeringsførelse samt dens indsatskapacitet, herunder på krisestyrings- og militært plan; bifalder etableringen af en EU-delegation til Den Afrikanske Union i Addis Abeba; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at de resultater, som AMISOM har opnået med hensyn til bekæmpelsen af Al-Shabaab, såsom generobring af kontrollen med Kismayo, bekræfter, at det er af strategisk vigtighed at støtte Den Afrikanske Union; understreger derfor vigtigheden af at fremme AU's proces for institutions- og kapacitetsopbygning og god regeringsførelse samt dens indsatskapacitet, herunder på krisestyrings- og militært plan; bifalder etableringen af en EU-delegation til Den Afrikanske Union i Addis Abeba;

| 8. | opfordrer til, at der hurtigst muligt ydes støtte til rets- og fængselsvæsenet i de lande, der har samarbejdet med EU om overførsel af personer, der mistænkes for pirateri (Kenya, Seychellerne og Mauritius) samt de somaliske myndigheder for at sikre, at de i overensstemmelse med den internationale lovgivning, navnlig den internationale menneskerettighedslovgivning har den nødvendige juridiske kapacitet og retssikkerhed til at håndtere tilfangetagne pirater og Al-Shabaab-militante; understreger samtidig vigtigheden af at tilbyde tilfangetagne pirater rehabilitering og social reintegration; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at der hurtigst muligt ydes støtte til rets- og fængselsvæsenet i de lande, der har samarbejdet med EU om overførsel af personer, der mistænkes for pirateri (Kenya, Seychellerne og Mauritius) samt de somaliske myndigheder for at sikre, at de i overensstemmelse med den internationale lovgivning, navnlig den internationale menneskerettighedslovgivning har den nødvendige juridiske kapacitet og retssikkerhed til at håndtere tilfangetagne pirater og Al-Shabaab-militante; understreger samtidig vigtigheden af at tilbyde tilfangetagne pirater rehabilitering og social reintegration;

| 9. | beklager, at adskillige pirater og andre forbrydere endnu ikke er blevet anholdt eller, i de tilfælde, hvor de faktisk er blevet anholdt, ofte løslades på grund af manglende holdbare beviser eller manglende politisk vilje til at retsforfølge dem på trods af bistanden fra EU til styrkelse af retsstaten i regionen, udleveringsaftaler, som Unionen har indgået med tredjelande (Kenya, Seychellerne og Mauritius), og bilaterale tilbagetagelsesaftaler for dømte pirater mellem Seychellerne, Puntland og Somaliland, samt diverse internationale juridiske rammer; |
| --- | --- |

9.

beklager, at adskillige pirater og andre forbrydere endnu ikke er blevet anholdt eller, i de tilfælde, hvor de faktisk er blevet anholdt, ofte løslades på grund af manglende holdbare beviser eller manglende politisk vilje til at retsforfølge dem på trods af bistanden fra EU til styrkelse af retsstaten i regionen, udleveringsaftaler, som Unionen har indgået med tredjelande (Kenya, Seychellerne og Mauritius), og bilaterale tilbagetagelsesaftaler for dømte pirater mellem Seychellerne, Puntland og Somaliland, samt diverse internationale juridiske rammer;

| 10. | glæder sig meget over FN-rapporten af 25. januar 2011, der fremhæver 25 forslag fremsat af Jack Lang, FN's generalsekretærs særlige rådgiver om retlige spørgsmål i relation til piratvirksomhed ud for Somalias kyst; glæder sig også over de relevante opfølgende rapporter udarbejdet af Jack Lang, herunder rapporten om modaliteterne for oprettelse af specialiserede somaliske domstole til piratbekæmpelse af 15. juni 2011 og rapporten fra generalsekretæren om de specialiserede domstole til piratbekæmpelse i Somalia og andre stater i regionen af 20. januar 2012; opfordrer den højtstående repræsentant, EU's særlige repræsentant og de tre missionsledere og delegationsledere til at opprioritere forslagene fra Jack Lang og til at udarbejde en strategi for EU's bidrag til den internationale tilgang til strafferet på somalisk territorium; |
| --- | --- |

10.

glæder sig meget over FN-rapporten af 25. januar 2011, der fremhæver 25 forslag fremsat af Jack Lang, FN's generalsekretærs særlige rådgiver om retlige spørgsmål i relation til piratvirksomhed ud for Somalias kyst; glæder sig også over de relevante opfølgende rapporter udarbejdet af Jack Lang, herunder rapporten om modaliteterne for oprettelse af specialiserede somaliske domstole til piratbekæmpelse af 15. juni 2011 og rapporten fra generalsekretæren om de specialiserede domstole til piratbekæmpelse i Somalia og andre stater i regionen af 20. januar 2012; opfordrer den højtstående repræsentant, EU's særlige repræsentant og de tre missionsledere og delegationsledere til at opprioritere forslagene fra Jack Lang og til at udarbejde en strategi for EU's bidrag til den internationale tilgang til strafferet på somalisk territorium;

| 11. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om, i samarbejde med Europol og Interpol, at undersøge og spore pengestrømme og konfiskere de beløb, der udbetales som løsepenge til pirater, da der er tegn på, at disse penge indsættes på bankkonti over hele verden, herunder i banker i Europa, og ligeledes til at identificere og opløse de organiserede kriminelle netværk, der høster udbyttet af disse handlinger; opfordrer Rådet til yderligere at lette samarbejdet mellem EU NAVFOR på den ene side og Europol og Interpol på den anden side; |
| --- | --- |

11.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne om, i samarbejde med Europol og Interpol, at undersøge og spore pengestrømme og konfiskere de beløb, der udbetales som løsepenge til pirater, da der er tegn på, at disse penge indsættes på bankkonti over hele verden, herunder i banker i Europa, og ligeledes til at identificere og opløse de organiserede kriminelle netværk, der høster udbyttet af disse handlinger; opfordrer Rådet til yderligere at lette samarbejdet mellem EU NAVFOR på den ene side og Europol og Interpol på den anden side;

| 12. | opfordrer indtrængende alle lande i regionen til at samarbejde med Den Internationale Straffedomstol og minder om, at de, der har undertegnet og ratificeret Romstatutten, er pålagt en bindende forpligtelse; bifalder ligeledes de seneste udviklinger i Den Internationale Straffedomstol, der tillader gennemførelse af undersøgelser og efterforskning i lande, der ikke er en del af eller har ratificeret Romstatutten; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende alle lande i regionen til at samarbejde med Den Internationale Straffedomstol og minder om, at de, der har undertegnet og ratificeret Romstatutten, er pålagt en bindende forpligtelse; bifalder ligeledes de seneste udviklinger i Den Internationale Straffedomstol, der tillader gennemførelse af undersøgelser og efterforskning i lande, der ikke er en del af eller har ratificeret Romstatutten;

| 13. | opfordrer EU-institutionerne til fortsat at være opmærksomme og aktive med hensyn til den politiske overgangsproces, der er indledt i Etiopien, og de demokratiske fremskridt, der spirer i Somalia; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU-institutionerne til fortsat at være opmærksomme og aktive med hensyn til den politiske overgangsproces, der er indledt i Etiopien, og de demokratiske fremskridt, der spirer i Somalia;

| 14. | mener, at det er ønskeligt at gribe den mulighed, der opstod ved efterfølgelsen af den afdøde etiopiske premierminister Meles Zenawi, der døde den 20. august 2012, ved valget af den nye somaliske præsiden, og tilgangen ved det kenyanske parlamentsvalg i 2013 for:






  i) | at arbejde for at fremme respekten for forfatningsmæssige normer, retsstat, menneskerettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder gennem samarbejde og dialog med partnerne fra Afrikas Horn, |
| --- | --- | --- |

14.

mener, at det er ønskeligt at gribe den mulighed, der opstod ved efterfølgelsen af den afdøde etiopiske premierminister Meles Zenawi, der døde den 20. august 2012, ved valget af den nye somaliske præsiden, og tilgangen ved det kenyanske parlamentsvalg i 2013 for:

i)

at arbejde for at fremme respekten for forfatningsmæssige normer, retsstat, menneskerettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder gennem samarbejde og dialog med partnerne fra Afrikas Horn,

| ii) | at fortsætte arbejdet med institutionel udvikling, demokratiopbygning og demokratisering, |
| --- | --- |

ii)

at fortsætte arbejdet med institutionel udvikling, demokratiopbygning og demokratisering,

| iii) | at overvåge opfølgningen på valgobservationsmissionens anbefalinger og om nødvendigt at yde støtte til gennemførelse af disse, |
| --- | --- |

iii)

at overvåge opfølgningen på valgobservationsmissionens anbefalinger og om nødvendigt at yde støtte til gennemførelse af disse,

| iv) | at styrke den politiske dialog på nationalt og regionalt niveau og fortsat rejse spørgsmål om menneskerettigheder, herunder, hvor dette er passende, om udenretslige henrettelser, vilkårlige anholdelser og fængslinger og bekæmpelsen af straffrihed, |
| --- | --- |

iv)

at styrke den politiske dialog på nationalt og regionalt niveau og fortsat rejse spørgsmål om menneskerettigheder, herunder, hvor dette er passende, om udenretslige henrettelser, vilkårlige anholdelser og fængslinger og bekæmpelsen af straffrihed,

| v) | at støtte et uafhængigt civilsamfund, der kan udarbejde en social dagsorden; |
| --- | --- |

v)

at støtte et uafhængigt civilsamfund, der kan udarbejde en social dagsorden;

| 15. | glæder sig over, at der ved udløbet af den fastsatte frist i Freds- og Sikkerhedsrådets køreplan, som er stadsfæstet i FN's Sikkerhedsråds resolution 2046 (2012), er opnået en aftale mellem Sudan og Sydsudan om olieressourcerne; håber, at den nævnte aftale ligeledes hurtigst muligt endeligt løser problemet vedrørende Sydsudans olietransport håber, at den nævnte aftale ligeledes hurtigst muligt endeligt løser problemet vedrørende Sydsudans olietransport; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over, at der ved udløbet af den fastsatte frist i Freds- og Sikkerhedsrådets køreplan, som er stadsfæstet i FN's Sikkerhedsråds resolution 2046 (2012), er opnået en aftale mellem Sudan og Sydsudan om olieressourcerne; håber, at den nævnte aftale ligeledes hurtigst muligt endeligt løser problemet vedrørende Sydsudans olietransport håber, at den nævnte aftale ligeledes hurtigst muligt endeligt løser problemet vedrørende Sydsudans olietransport;

Sikkerhedspolitisk ramme

| 16. | glæder sig over det vigtige bidrag, som EU NAVFOR Atalanta yder for at bekæmpe piraterne og højne søfartssikkerheden ud for Somalias kyst; fremhæver operationens rolle for beskyttelsen af de fartøjer, som Verdensfødevareprogrammet har chartret til at levere bistand til Somalia, samt andre sårbare fartøjer og leverancerne til AMISOM; glæder sig over Rådets afgørelse af 23. marts 2012 om at forlænge EU NAVFOR Atalanta til december 2014 og udvide dets mandat til at angribe piraters operationelle baser på land; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at EU NAVFOR Atalanta støttes behørigt med overvågnings- og patruljeskibe, idet de nuværende glædelige fremskridt i kampen mod piraterne ikke er uafvendelige, samt med midler således at det internationale samfund kan forfølge piraterne, deres finansielle bagmænd og netværk, i erkendelse af, at de mest effektive forholdsregler mod pirateri i realiteten har været de beskyttelsesforanstaltninger ombord på skibene, som skibsrederierne har truffet; glæder sig i denne forbindelse over, at skibsbranchen for nylig har opfordret til et regelsæt for private søfartssikkerhedsselskaber, og opfordrer Den Internationale Søfartsorganisation, flagstater og skibsbranchen til at samarbejde om videreudvikle og implementere klare, sammenhængende og håndhævelsesmulige internationalt aftalte standarder vedrørende brugen af private væbnede sikkerhedskorps ombord på skibe, og opfordrer private søfartssikkerhedsselskaber til at udøve deres virksomhed i nøje overensstemmelse med disse retningslinjer; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over det vigtige bidrag, som EU NAVFOR Atalanta yder for at bekæmpe piraterne og højne søfartssikkerheden ud for Somalias kyst; fremhæver operationens rolle for beskyttelsen af de fartøjer, som Verdensfødevareprogrammet har chartret til at levere bistand til Somalia, samt andre sårbare fartøjer og leverancerne til AMISOM; glæder sig over Rådets afgørelse af 23. marts 2012 om at forlænge EU NAVFOR Atalanta til december 2014 og udvide dets mandat til at angribe piraters operationelle baser på land; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at EU NAVFOR Atalanta støttes behørigt med overvågnings- og patruljeskibe, idet de nuværende glædelige fremskridt i kampen mod piraterne ikke er uafvendelige, samt med midler således at det internationale samfund kan forfølge piraterne, deres finansielle bagmænd og netværk, i erkendelse af, at de mest effektive forholdsregler mod pirateri i realiteten har været de beskyttelsesforanstaltninger ombord på skibene, som skibsrederierne har truffet; glæder sig i denne forbindelse over, at skibsbranchen for nylig har opfordret til et regelsæt for private søfartssikkerhedsselskaber, og opfordrer Den Internationale Søfartsorganisation, flagstater og skibsbranchen til at samarbejde om videreudvikle og implementere klare, sammenhængende og håndhævelsesmulige internationalt aftalte standarder vedrørende brugen af private væbnede sikkerhedskorps ombord på skibe, og opfordrer private søfartssikkerhedsselskaber til at udøve deres virksomhed i nøje overensstemmelse med disse retningslinjer;

| 17. | konstaterer betydningen af samarbejde mellem EU NAVFOR og de øvrige internationale styrker, der opererer i området, især den landbaserede AMISOM-operation, og mener, at gode forbindelser og tæt samarbejde, herunder informationsdeling, er af central betydning for at sikre et stabilt Somalia; minder om at EU NAVFOR og NATO-operationen Ocean Shield kun kan få held med at afskrække fra og dæmme op for pirateri, hvis der gennemføres en omfattende strategi på Afrikas Horn, og navnlig i Somalia, med henblik på at imødegå årsagerne til, at Somalierne tyer til pirateri for at sikre sig et udkomme; bemærker, at NATO's igangværende piratbekæmpelsesmission, Operation Ocean Shield, har haft held med to kortere piratbekæmpelsesmissioner i oktober 2008, der skulle beskytte WPF-skibsfart; |
| --- | --- |

17.

konstaterer betydningen af samarbejde mellem EU NAVFOR og de øvrige internationale styrker, der opererer i området, især den landbaserede AMISOM-operation, og mener, at gode forbindelser og tæt samarbejde, herunder informationsdeling, er af central betydning for at sikre et stabilt Somalia; minder om at EU NAVFOR og NATO-operationen Ocean Shield kun kan få held med at afskrække fra og dæmme op for pirateri, hvis der gennemføres en omfattende strategi på Afrikas Horn, og navnlig i Somalia, med henblik på at imødegå årsagerne til, at Somalierne tyer til pirateri for at sikre sig et udkomme; bemærker, at NATO's igangværende piratbekæmpelsesmission, Operation Ocean Shield, har haft held med to kortere piratbekæmpelsesmissioner i oktober 2008, der skulle beskytte WPF-skibsfart;

| 18. | glæder sig over Rådets (udenrigsanliggender) afgørelse af 12. december 2011 om at iværksætte initiativet vedrørende regional flådekapacitetsopbygning, EUCAP Nestor, med henblik på at styrke flådekapaciteten og den retslige kapacitet samt uddannelse af kystpoliti og dommere efter høring af og samtykke fra de lokale samfund i fem lande på Afrikas Horn og det vestlige Indiske Ocean; opfordrer alle medlemsstaterne til snarest muligt at tilføre kompetent civilt og militært personale til disse missioner; opfordrer til en tæt koordinering med andre initiativer, herunder EU's MARSIC-projekt, under EU's program for vigtige sejlruter, der støttes af stabilitetsinstrumentet og det regionale søfartssikkerhedsprogram, der er oprettet af landene i det østlige og sydlige Afrika og i det Indiske Ocean, og som støttes af EU og har til formål at skride ind mod pirateriet til lands og forbedre de retslige muligheder for anholdelse, overførsel, tilbageholdelse og retsforfølgelse at piratmistænkte; mener, at en styrkelse af sikkerhedskapaciteten i de kystnære lande, tackling af pirateriets tilgrundliggende årsager på land og tilskyndelse til at følge BMP4-bedste forvaltningspraksis for skibsfart og forbedrede standarder for den maritime sikkerhedsbranche, er en forudsætning for, at det internationale samfund vil kunne opnå det brede mål om stabilitet og sikkerhed i regionen og dermed reducere antallet af flådepatruljer i området; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over Rådets (udenrigsanliggender) afgørelse af 12. december 2011 om at iværksætte initiativet vedrørende regional flådekapacitetsopbygning, EUCAP Nestor, med henblik på at styrke flådekapaciteten og den retslige kapacitet samt uddannelse af kystpoliti og dommere efter høring af og samtykke fra de lokale samfund i fem lande på Afrikas Horn og det vestlige Indiske Ocean; opfordrer alle medlemsstaterne til snarest muligt at tilføre kompetent civilt og militært personale til disse missioner; opfordrer til en tæt koordinering med andre initiativer, herunder EU's MARSIC-projekt, under EU's program for vigtige sejlruter, der støttes af stabilitetsinstrumentet og det regionale søfartssikkerhedsprogram, der er oprettet af landene i det østlige og sydlige Afrika og i det Indiske Ocean, og som støttes af EU og har til formål at skride ind mod pirateriet til lands og forbedre de retslige muligheder for anholdelse, overførsel, tilbageholdelse og retsforfølgelse at piratmistænkte; mener, at en styrkelse af sikkerhedskapaciteten i de kystnære lande, tackling af pirateriets tilgrundliggende årsager på land og tilskyndelse til at følge BMP4-bedste forvaltningspraksis for skibsfart og forbedrede standarder for den maritime sikkerhedsbranche, er en forudsætning for, at det internationale samfund vil kunne opnå det brede mål om stabilitet og sikkerhed i regionen og dermed reducere antallet af flådepatruljer i området;

| 19. | glæder sig over beslutningen fra juli 2011 om at udvide og refokusere mandatet for EU's uddannelsesmission (EUTM) med base i Uganda; opfordrer ikke desto mindre til en nøjere sortering og overvågning af alle rekrutter, der uddannes af EUTM, for så vidt angår disses adfærd og ansvarlighed med henblik på at sikre, at mindreårige eller personer med tilknytning til militante grupper ikke optages i programmet, at de integreres i de somaliske væbnede styrker, og til at eventuelle afhopninger noteres og undersøges øjeblikkeligt; opfordrer i denne forbindelse EU til at påtage sig en rolle i forbindelse den nøje overvågning af betalingskæden for uddannelse af styrker med henblik at sikre, at pengene ender hos de tilsigtede modtagere og skaber motivation, loyalitet og engagement, hvorved det sikres, at evnen til at påtage sig ansvaret forbliver hos de fremtidige sikkerhedsstyrker i Somalia; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over beslutningen fra juli 2011 om at udvide og refokusere mandatet for EU's uddannelsesmission (EUTM) med base i Uganda; opfordrer ikke desto mindre til en nøjere sortering og overvågning af alle rekrutter, der uddannes af EUTM, for så vidt angår disses adfærd og ansvarlighed med henblik på at sikre, at mindreårige eller personer med tilknytning til militante grupper ikke optages i programmet, at de integreres i de somaliske væbnede styrker, og til at eventuelle afhopninger noteres og undersøges øjeblikkeligt; opfordrer i denne forbindelse EU til at påtage sig en rolle i forbindelse den nøje overvågning af betalingskæden for uddannelse af styrker med henblik at sikre, at pengene ender hos de tilsigtede modtagere og skaber motivation, loyalitet og engagement, hvorved det sikres, at evnen til at påtage sig ansvaret forbliver hos de fremtidige sikkerhedsstyrker i Somalia;

| 20. | understreger behovet for en tæt strategisk koordinering blandt alle sikkerhedsrelaterede aktører, især EU NAVFOR Atalanta, EUTM Somalia, EUCAP Nestor, NATO (Operation Ocean Shield), den USA-ledede flådestyrke CTF-151, FN og AMISOM; konstaterer, at der findes internationale koordinationsmekanismer, såsom kontaktgruppen om piratvirksomhed ud for Somalia kyst CGPCS) i New York og SHADE-mekanismen (Shared Awareness and Deconfliction) i Bahrain; glæder sig derfor over Rådets afgørelse af 23. marts 2012 om at aktivere EU-operationscenteret for en foreløbig toårig periode med henblik på at samordne og øge synergierne mellem de tre FSFP-missioner på Afrikas Horn, såvel som de Bruxelles-baserede strukturer inden for rammerne af strategien for Afrikas Horn og i samråd med EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for en tæt strategisk koordinering blandt alle sikkerhedsrelaterede aktører, især EU NAVFOR Atalanta, EUTM Somalia, EUCAP Nestor, NATO (Operation Ocean Shield), den USA-ledede flådestyrke CTF-151, FN og AMISOM; konstaterer, at der findes internationale koordinationsmekanismer, såsom kontaktgruppen om piratvirksomhed ud for Somalia kyst CGPCS) i New York og SHADE-mekanismen (Shared Awareness and Deconfliction) i Bahrain; glæder sig derfor over Rådets afgørelse af 23. marts 2012 om at aktivere EU-operationscenteret for en foreløbig toårig periode med henblik på at samordne og øge synergierne mellem de tre FSFP-missioner på Afrikas Horn, såvel som de Bruxelles-baserede strukturer inden for rammerne af strategien for Afrikas Horn og i samråd med EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn;

| 21. | noterer sig, at der er tegn på at LRA udvider sit område, inddrager flere lande i kampen og bringer flere børn i fare; minder om, at bekæmpelsen af LRA og jagten på dets leder Joseph Kony har været stærkt afhængig af finansiering, udstyr og logistisk støtte fra USA; opfordrer EU til i samarbejde med USA at koordinere enhver yderligere bistand, der er nødvendig i bekæmpelsen af LRA, under ledelse af AU; |
| --- | --- |

21.

noterer sig, at der er tegn på at LRA udvider sit område, inddrager flere lande i kampen og bringer flere børn i fare; minder om, at bekæmpelsen af LRA og jagten på dets leder Joseph Kony har været stærkt afhængig af finansiering, udstyr og logistisk støtte fra USA; opfordrer EU til i samarbejde med USA at koordinere enhver yderligere bistand, der er nødvendig i bekæmpelsen af LRA, under ledelse af AU;

| 22. | fordømmer utilstrækkeligheden i gennemførelsen af CITES-konventionens bestemmelser; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fremme etableringen af en certificerings- og kontrolsystem for elfenbensimport til EU i lighed med den vellykkede Kimberley-proces; |
| --- | --- |

22.

fordømmer utilstrækkeligheden i gennemførelsen af CITES-konventionens bestemmelser; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fremme etableringen af en certificerings- og kontrolsystem for elfenbensimport til EU i lighed med den vellykkede Kimberley-proces;

Styrkelse af den samlede tilgang

| 23. | bifalder EU's strategi for Afrikas Horn, der ikke blot omfatter sikkerhed og humanitærpolitik, men også langsigtet udviklingspolitik og 2015-målene; understreger vigtigheden af et mere langsigtet perspektiv for udviklingspolitikken og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koordinere deres politikker i den henseende og anvende fælles programmering for de forskellige lande og regioner snarest muligt; |
| --- | --- |

23.

bifalder EU's strategi for Afrikas Horn, der ikke blot omfatter sikkerhed og humanitærpolitik, men også langsigtet udviklingspolitik og 2015-målene; understreger vigtigheden af et mere langsigtet perspektiv for udviklingspolitikken og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koordinere deres politikker i den henseende og anvende fælles programmering for de forskellige lande og regioner snarest muligt;

| 24. | mener, at et stabilt og sikkert Afrikas Horn ville have en positiv politisk og sikkerhedsmæssig indvirkning, der rækker videre end regionen, også hvad angår investeringer og sikre søveje i Det Indiske Ocean; er af den opfattelse, at der på G-20 plan bør indledes overvejelser omkring strategier til fremme af sikkerhed og stabilitet i regionen og koordinering med henblik på at yde de nødvendige finansielle ressourcer til gennemførelse af en omfattende indsats; noterer sig den forbindelse de positive erfaringer med Somaliakonferencen, der blev afholdt i London i februar 2012, og opfordrer Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til at undersøge muligheden for afholdelse af en lignende konference i 2013; |
| --- | --- |

24.

mener, at et stabilt og sikkert Afrikas Horn ville have en positiv politisk og sikkerhedsmæssig indvirkning, der rækker videre end regionen, også hvad angår investeringer og sikre søveje i Det Indiske Ocean; er af den opfattelse, at der på G-20 plan bør indledes overvejelser omkring strategier til fremme af sikkerhed og stabilitet i regionen og koordinering med henblik på at yde de nødvendige finansielle ressourcer til gennemførelse af en omfattende indsats; noterer sig den forbindelse de positive erfaringer med Somaliakonferencen, der blev afholdt i London i februar 2012, og opfordrer Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til at undersøge muligheden for afholdelse af en lignende konference i 2013;

| 25. | mener, at der bør lægges mærke til Afrikas Horn også i kraft af dennes stærke økonomiske potentiale, navnlig hvad angår mineraler og landbrug; opfordrer derfor Rådet, Kommissionen, EU's Udenrigstjeneste og EIB til i samarbejde med andre multilaterale donorer og finansielle institutioner at identificere projekter af fælles interesse for landende i regionen, der kan fremme samarbejde og positiv indbyrdes afhængighed, f.eks. inden for områderne energiforsyning, herunder vedvarende energi og naturressourcer, bl.a. vand; understreger vigtigheden af grænseoverskridende handel, adgang til internationale markeder, havneinfrastrukturer og tilvejebringelse af passende korridorer for adgang til havne for indlandsstater som et vitale dele af den langsigtede udvikling af Afrikas Horn; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en dybdegående analyse af dimension og indvirkning i økonomisk, miljømæssig og social henseende af jordforpagtningspraksisser til tredjelande på Afrikas horn og at foreslå mulige beskyttelsesstrategier og mekanismer; |
| --- | --- |

25.

mener, at der bør lægges mærke til Afrikas Horn også i kraft af dennes stærke økonomiske potentiale, navnlig hvad angår mineraler og landbrug; opfordrer derfor Rådet, Kommissionen, EU's Udenrigstjeneste og EIB til i samarbejde med andre multilaterale donorer og finansielle institutioner at identificere projekter af fælles interesse for landende i regionen, der kan fremme samarbejde og positiv indbyrdes afhængighed, f.eks. inden for områderne energiforsyning, herunder vedvarende energi og naturressourcer, bl.a. vand; understreger vigtigheden af grænseoverskridende handel, adgang til internationale markeder, havneinfrastrukturer og tilvejebringelse af passende korridorer for adgang til havne for indlandsstater som et vitale dele af den langsigtede udvikling af Afrikas Horn; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en dybdegående analyse af dimension og indvirkning i økonomisk, miljømæssig og social henseende af jordforpagtningspraksisser til tredjelande på Afrikas horn og at foreslå mulige beskyttelsesstrategier og mekanismer;

| 26. | er af den opfattelse, at styrkelse af den regionale sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme og pirateri er af afgørende betydning, men at dette ikke må overskygge det tvingende behov for først og fremmest at støtte fattigdomsbekæmpelsen i regionen, navnlig da EU ifølge oprettelsesakten er forpligtet til at tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet — først og fremmest nedbringelse og udryddelse af fattigdommen — i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene (artikel 208, stk. 1, i TEUF); bemærker, at alle landene på Afrikas Horn er udviklingslande, og at de — bortset fra Sudan og Sydsudan, der ikke har undertegnet Cotonouaftalen — på denne baggrund har modtaget to mia. EUR i udviklingsbistand (hvoraf 644 mio. alene gået til Etiopien) til nationale og regionale vejledende programmer under den 10. EUF (2008-2013); påpeger, at regionen, der omfatter Østafrika, det sydlige Afrika og Det Indiske Ocean, i samme periode har modtaget 619 mio. EUR, delvist til Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), med sigte på udryddelse af fattigdommen i regionens lande og som støtte til opnåelse af 2015-målene; minder endelig om, at fredsfaciliteten for Afrika, et af EUF's underinstrumenter, yder økonomisk støtte til AMISOM; |
| --- | --- |

26.

er af den opfattelse, at styrkelse af den regionale sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme og pirateri er af afgørende betydning, men at dette ikke må overskygge det tvingende behov for først og fremmest at støtte fattigdomsbekæmpelsen i regionen, navnlig da EU ifølge oprettelsesakten er forpligtet til at tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet — først og fremmest nedbringelse og udryddelse af fattigdommen — i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene (artikel 208, stk. 1, i TEUF); bemærker, at alle landene på Afrikas Horn er udviklingslande, og at de — bortset fra Sudan og Sydsudan, der ikke har undertegnet Cotonouaftalen — på denne baggrund har modtaget to mia. EUR i udviklingsbistand (hvoraf 644 mio. alene gået til Etiopien) til nationale og regionale vejledende programmer under den 10. EUF (2008-2013); påpeger, at regionen, der omfatter Østafrika, det sydlige Afrika og Det Indiske Ocean, i samme periode har modtaget 619 mio. EUR, delvist til Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), med sigte på udryddelse af fattigdommen i regionens lande og som støtte til opnåelse af 2015-målene; minder endelig om, at fredsfaciliteten for Afrika, et af EUF's underinstrumenter, yder økonomisk støtte til AMISOM;

| 27. | er af den opfattelse, at EU (medlemsstaterne og Kommissionen), som verdens største donor af udviklingsbistand og humanitær bistand til regionen — til dels takket være centraliseringen af dets diplomatiske indsats gennem EU-Udenrigstjenesten og EU's særlige repræsentant, operation EU NAVFOR Atalantas gode resultater og en række medlemsstaters diplomatiske korps og militære styrker i regionen — kunne gøre mere for at udrydde den udbredte fattigdom i regionen og de »lommer«, hvor der hersker anarki og retsløshed; |
| --- | --- |

27.

er af den opfattelse, at EU (medlemsstaterne og Kommissionen), som verdens største donor af udviklingsbistand og humanitær bistand til regionen — til dels takket være centraliseringen af dets diplomatiske indsats gennem EU-Udenrigstjenesten og EU's særlige repræsentant, operation EU NAVFOR Atalantas gode resultater og en række medlemsstaters diplomatiske korps og militære styrker i regionen — kunne gøre mere for at udrydde den udbredte fattigdom i regionen og de »lommer«, hvor der hersker anarki og retsløshed;

| 28. | finder det ønskeligt at udnytte det momentum, som har budt sig med valget den 10. september 2012 af den nye somaliske præsident, Hassan Sheikh Mohamud, til — ved hjælp af den strategiske ramme for Afrikas Horn og med støtte fra EU's særlige repræsentant i regionen, EU-Udenrigstjenesten og de nationale diplomatier såvel som støtte fra Den Afrikanske Union — at arbejde for at få etableret normale diplomatiske og økonomiske forbindelser mellem Etiopien og Eritrea og for en løsning af den somaliske krise, da dette ville gavne udviklingen i hele regionen; bemærker, at Great Lakes-regionen, som grænser op til den vestlige del af Afrikas Horn, også er en af de mest ustabile regioner i verden med nogle stærkt underudviklede lande, der hærges af væbnet vold — f.eks. Den Demokratiske Republik Congo (DRC) — og sågar af krig med et eller flere nabolande — f.eks. spændingerne mellem DRC og Rwanda, som hører med til Afrikas Horn i bredere forstand; understreger, at der ved gennemførelsen af EU's strategi for Afrikas Horn ikke må ses bort fra de mulige konsekvenser heraf for den hårdt tiltrængte udvikling af naboregionerne (især Great Lakes-regionen, Centralafrika og det sydlige Afrika). |
| --- | --- |

28.

finder det ønskeligt at udnytte det momentum, som har budt sig med valget den 10. september 2012 af den nye somaliske præsident, Hassan Sheikh Mohamud, til — ved hjælp af den strategiske ramme for Afrikas Horn og med støtte fra EU's særlige repræsentant i regionen, EU-Udenrigstjenesten og de nationale diplomatier såvel som støtte fra Den Afrikanske Union — at arbejde for at få etableret normale diplomatiske og økonomiske forbindelser mellem Etiopien og Eritrea og for en løsning af den somaliske krise, da dette ville gavne udviklingen i hele regionen; bemærker, at Great Lakes-regionen, som grænser op til den vestlige del af Afrikas Horn, også er en af de mest ustabile regioner i verden med nogle stærkt underudviklede lande, der hærges af væbnet vold — f.eks. Den Demokratiske Republik Congo (DRC) — og sågar af krig med et eller flere nabolande — f.eks. spændingerne mellem DRC og Rwanda, som hører med til Afrikas Horn i bredere forstand; understreger, at der ved gennemførelsen af EU's strategi for Afrikas Horn ikke må ses bort fra de mulige konsekvenser heraf for den hårdt tiltrængte udvikling af naboregionerne (især Great Lakes-regionen, Centralafrika og det sydlige Afrika).

| 29. | bifalder af hensyn til både den regionale udviklingsbistand og den humanitære bistand den nye plan for Afrikas Horn, som Kommissionen har foreslået i 2012 under navnet SHARE (Supporting Horn of Africa Resilience), som sigter mod at være et instrument, der sammenkobler kortsigtet humanitær bistand med langsigtet udvikling for at bryde den onde cirkel af kriser, som plager regionen; støtter fuldt og helt Kommissionen i dens bestræbelser på at forstærke sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD); opfordrer EU til inden for dette program at arbejde sig frem imod at tilvejebringe forskellige indkomstmuligheder og bedre adgang til markeder og information med henblik på at øge husstandsindkomsten for kvægnomader, kombinerede landbrugere og kvægavlere samt for befolkningerne ved floder, i kystområder, byer og bymæssige områder for at forbedre adgangen til grundlæggende sociale tjenesteydelser samt tilstræbe at tilbyde pålidelige og forudsigelige niveauer af bistand til befolkningsgrupper, der er udsat for permanente og sæsonbetingede risici; |
| --- | --- |

29.

bifalder af hensyn til både den regionale udviklingsbistand og den humanitære bistand den nye plan for Afrikas Horn, som Kommissionen har foreslået i 2012 under navnet SHARE (Supporting Horn of Africa Resilience), som sigter mod at være et instrument, der sammenkobler kortsigtet humanitær bistand med langsigtet udvikling for at bryde den onde cirkel af kriser, som plager regionen; støtter fuldt og helt Kommissionen i dens bestræbelser på at forstærke sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD); opfordrer EU til inden for dette program at arbejde sig frem imod at tilvejebringe forskellige indkomstmuligheder og bedre adgang til markeder og information med henblik på at øge husstandsindkomsten for kvægnomader, kombinerede landbrugere og kvægavlere samt for befolkningerne ved floder, i kystområder, byer og bymæssige områder for at forbedre adgangen til grundlæggende sociale tjenesteydelser samt tilstræbe at tilbyde pålidelige og forudsigelige niveauer af bistand til befolkningsgrupper, der er udsat for permanente og sæsonbetingede risici;

| 30. | glæder sig over EU's nye SHARE-program, som har til formål at øge modstandskraften i landene på Afrikas Horn over for de forskellige trusler, de står over for, men slår kraftigt til lyd for, at programmet samordnes med EU's strategi for Sahel, som står over for de samme udfordringer (terrorisme, narkotikahandel, klimaforandringer, flygtningestrømme og internt fordrevne etc.); |
| --- | --- |

30.

glæder sig over EU's nye SHARE-program, som har til formål at øge modstandskraften i landene på Afrikas Horn over for de forskellige trusler, de står over for, men slår kraftigt til lyd for, at programmet samordnes med EU's strategi for Sahel, som står over for de samme udfordringer (terrorisme, narkotikahandel, klimaforandringer, flygtningestrømme og internt fordrevne etc.);

| 31. | finder, at det er vigtigt at understøtte landbruget og den husdyrbrug-baserede økonomi og husdyropdræt i landene på Afrikas Horn, og glæder sig over det betydelige arbejde, som ngo'erne har udført inden for disse områder; |
| --- | --- |

31.

finder, at det er vigtigt at understøtte landbruget og den husdyrbrug-baserede økonomi og husdyropdræt i landene på Afrikas Horn, og glæder sig over det betydelige arbejde, som ngo'erne har udført inden for disse områder;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at støtte alle programmer for adgang til vand, som er en grundlæggende menneskerettighed og et af menneskehedens fælles goder, og til at understøtte de offentlige og private partnere for adgang til drikkevand; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at støtte alle programmer for adgang til vand, som er en grundlæggende menneskerettighed og et af menneskehedens fælles goder, og til at understøtte de offentlige og private partnere for adgang til drikkevand;

| 33. | insisterer på, at EU's bistand til Afrikas Horn, når dette er muligt, ikke bør bestå af direkte budgetstøtte, men bør tildeles med henblik på at opnå specifikke mål på basis af klare resultatindikatorer; er af den opfattelse, at bistanden, når det er nødvendigt, at den tildeles i form af budgetstøtte, bør gøres betinget af opnåelse af specifikke mål; mener, at programmer, der er rettet mod at støtte EU's strategi for Afrikas Horn bør kunne drage nytte af blandingen af ressourcer, f.eks. at støtte til sådanne programmer bør være åben for andre internationale donorer på baggrund af klare fælles standarder med henblik på at lette en koordineret, ensrettet tilgang for alle donorer og minimal risiko for modsatrettede tilgange eller overlapning; mener, at EU på samme måde kunne deltage i finansieringen af tredjepartsprogrammer i regionen, forudsat at den fulde overholdelse af reglerne for EU's finansielle bistand kan sikres; |
| --- | --- |

33.

insisterer på, at EU's bistand til Afrikas Horn, når dette er muligt, ikke bør bestå af direkte budgetstøtte, men bør tildeles med henblik på at opnå specifikke mål på basis af klare resultatindikatorer; er af den opfattelse, at bistanden, når det er nødvendigt, at den tildeles i form af budgetstøtte, bør gøres betinget af opnåelse af specifikke mål; mener, at programmer, der er rettet mod at støtte EU's strategi for Afrikas Horn bør kunne drage nytte af blandingen af ressourcer, f.eks. at støtte til sådanne programmer bør være åben for andre internationale donorer på baggrund af klare fælles standarder med henblik på at lette en koordineret, ensrettet tilgang for alle donorer og minimal risiko for modsatrettede tilgange eller overlapning; mener, at EU på samme måde kunne deltage i finansieringen af tredjepartsprogrammer i regionen, forudsat at den fulde overholdelse af reglerne for EU's finansielle bistand kan sikres;

| 34. | opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at yde neutral, upartisk og uafhængig humanitær bistand til sårbare befolkninger og støtte landene i regionen i at styrke deres nationale kapaciteter ved hjælp af strategier for reduktion af katastroferisici og langsigtede programmer for udviklingssamarbejde inden for tørkeberedskab, landbrug, udvikling af landdistrikter og fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

34.

opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at yde neutral, upartisk og uafhængig humanitær bistand til sårbare befolkninger og støtte landene i regionen i at styrke deres nationale kapaciteter ved hjælp af strategier for reduktion af katastroferisici og langsigtede programmer for udviklingssamarbejde inden for tørkeberedskab, landbrug, udvikling af landdistrikter og fødevaresikkerhed;

| 35. | understreger, at selv om det er sandt, at årsagen til fødevaretragedien på Afrikas Horn (som i Sahel) skyldes gentagne tørkeperioder, fejlslagen høst og stigende priser, bør der tages hensyn til, at der foruden disse konjunkturmæssige grunde (selv hvis tørke i dag kan betragtes som et strukturelt problem) også er andre væsentlige grunde, såsom samfundenes opsplitning og den uforholdsmæssige fremme af eksport af landbrugsprodukter på bekostning af fødevaresuveræniteten og landbrug beregnet til eget forbrug og til salg på nationale markeder; |
| --- | --- |

35.

understreger, at selv om det er sandt, at årsagen til fødevaretragedien på Afrikas Horn (som i Sahel) skyldes gentagne tørkeperioder, fejlslagen høst og stigende priser, bør der tages hensyn til, at der foruden disse konjunkturmæssige grunde (selv hvis tørke i dag kan betragtes som et strukturelt problem) også er andre væsentlige grunde, såsom samfundenes opsplitning og den uforholdsmæssige fremme af eksport af landbrugsprodukter på bekostning af fødevaresuveræniteten og landbrug beregnet til eget forbrug og til salg på nationale markeder;

| 36. | understreger, at respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er en ufravigelig del af grundlaget for Unionens engagement med tredjelandspartnere; er derfor dybt bekymret over rapporterne om vilkårlige anholdelser, mishandling af fanger og vold mod demonstranter samt repressive foranstaltninger mod politisk opposition, herunder censur og vilkårlig tilbageholdelse af journalister og aktivister i hele regionen; opfordrer alle myndigheder på Afrikas Horn til at respektere disse grundlæggende principper og løslade alle politiske fanger uden forbehold; |
| --- | --- |

36.

understreger, at respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er en ufravigelig del af grundlaget for Unionens engagement med tredjelandspartnere; er derfor dybt bekymret over rapporterne om vilkårlige anholdelser, mishandling af fanger og vold mod demonstranter samt repressive foranstaltninger mod politisk opposition, herunder censur og vilkårlig tilbageholdelse af journalister og aktivister i hele regionen; opfordrer alle myndigheder på Afrikas Horn til at respektere disse grundlæggende principper og løslade alle politiske fanger uden forbehold;

| 37. | udtrykker sin dybe bekymring over opkøb af jord i Afrika, der risikerer at underminere den lokale fødevaresikkerhed og øge hungersnøden; opfordrer regeringerne på Afrikas Horn og EU til at vurdere, hvilke følger den nuværende erhvervelse af landbrugsjord får for fattigdommen i landdistrikter og for den aktuelle hungersnødskrise; opfordrer indtrængende Kommissionen til at inddrage spørgsmålet om opkøb af jord i den politiske dialog med udviklingslandene med henblik på at gennemføre politikkohærens; |
| --- | --- |

37.

udtrykker sin dybe bekymring over opkøb af jord i Afrika, der risikerer at underminere den lokale fødevaresikkerhed og øge hungersnøden; opfordrer regeringerne på Afrikas Horn og EU til at vurdere, hvilke følger den nuværende erhvervelse af landbrugsjord får for fattigdommen i landdistrikter og for den aktuelle hungersnødskrise; opfordrer indtrængende Kommissionen til at inddrage spørgsmålet om opkøb af jord i den politiske dialog med udviklingslandene med henblik på at gennemføre politikkohærens;

| 38. | er bekymret over påstandene om EU-virksomheders og kriminelle netværks ulovlige dumping af affald; minder om, at ulovlig dumping af affald vækker stor bekymring hos de somaliere, der lever langs kystlinjen; opfordrer Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand og Kommissionen til gennem et uafhængigt organ straks at gennemføre en fuldstændig undersøgelse, herunder indsamling af beviser og prøver og, afhængig af udfaldet af undersøgelsen, at overveje mulige retlige foranstaltninger, herunder erstatningskrav, fra europæiske virksomheder, EU-medlemsstater og EU; |
| --- | --- |

38.

er bekymret over påstandene om EU-virksomheders og kriminelle netværks ulovlige dumping af affald; minder om, at ulovlig dumping af affald vækker stor bekymring hos de somaliere, der lever langs kystlinjen; opfordrer Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand og Kommissionen til gennem et uafhængigt organ straks at gennemføre en fuldstændig undersøgelse, herunder indsamling af beviser og prøver og, afhængig af udfaldet af undersøgelsen, at overveje mulige retlige foranstaltninger, herunder erstatningskrav, fra europæiske virksomheder, EU-medlemsstater og EU;

| 39. | erkender, at det er af afgørende betydning at opretholde uafhængig og upartisk humanitær bistand til alle konfliktramte befolkninger på Afrikas Horn og at der fortsat bør ydes passende støtte, navnlig til Somalia; understreger, at enhver reducering af bistanden vil kunne medføre, at den somaliske befolkning glider tilbage til en humanitær krise; understreger nødvendigheden af, at der ud over den humanitære bistand, gøres en indsats som f.eks. med initiativet for EU-støtte til modstandsdygtigheden i Afrikas Horn (SHARE), der skal udbygges med henblik på at sikre modstandsdygtighed og forbedrede levevilkår for lokalbefolkninger; |
| --- | --- |

39.

erkender, at det er af afgørende betydning at opretholde uafhængig og upartisk humanitær bistand til alle konfliktramte befolkninger på Afrikas Horn og at der fortsat bør ydes passende støtte, navnlig til Somalia; understreger, at enhver reducering af bistanden vil kunne medføre, at den somaliske befolkning glider tilbage til en humanitær krise; understreger nødvendigheden af, at der ud over den humanitære bistand, gøres en indsats som f.eks. med initiativet for EU-støtte til modstandsdygtigheden i Afrikas Horn (SHARE), der skal udbygges med henblik på at sikre modstandsdygtighed og forbedrede levevilkår for lokalbefolkninger;

| 40. | understreger, at menneskerettigheder særligt for kvinder, børn, lesbiske, bøsser, bi- og transseksuelle og religiøse mindretal længe er blevet ignoreret i regionen og noterer sig, at sekterisk islamisme har spredt sig i dele af Afrikas Horn og truer mindretallenes friheder; |
| --- | --- |

40.

understreger, at menneskerettigheder særligt for kvinder, børn, lesbiske, bøsser, bi- og transseksuelle og religiøse mindretal længe er blevet ignoreret i regionen og noterer sig, at sekterisk islamisme har spredt sig i dele af Afrikas Horn og truer mindretallenes friheder;

| 41. | understreger vigtigheden af europæisk støtte til civilsamfundet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre koordineret støtte til civilsamfundet både i de enkelte lande og på grænseoverskridende og regionalt plan; |
| --- | --- |

41.

understreger vigtigheden af europæisk støtte til civilsamfundet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre koordineret støtte til civilsamfundet både i de enkelte lande og på grænseoverskridende og regionalt plan;

| 42. | understreger vigtigheden af, at der fortsat ydes bistand til Sydsudan med henblik på at skabe og opretholde et effektivt civilsamfund; er overbevist om, at det nye instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder bør omfatte ad hoc-finansieringslinjer for Afrikas Horn; mener, at det bør overvejes at udvide Den Europæiske Demokratifond til at omfatte landene på Afrikas Horn; |
| --- | --- |

42.

understreger vigtigheden af, at der fortsat ydes bistand til Sydsudan med henblik på at skabe og opretholde et effektivt civilsamfund; er overbevist om, at det nye instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder bør omfatte ad hoc-finansieringslinjer for Afrikas Horn; mener, at det bør overvejes at udvide Den Europæiske Demokratifond til at omfatte landene på Afrikas Horn;

Sudan og Sydsudan

| 43. | bifalder de aftaler, der indgået mellem Sudan og Sydsudan om genoptagelse af olieeksport og demilitarisering af grænserne og opfordrer begge lande til at overholde dem; opfordrer hvert af de to lande til at ophøre med at skjule eller støtte oprørsgrupper fra det andet land; opfordrer indtrængende til fortsatte forhandlinger om fastsættelsen af grænserne mellem de to lande med henblik på at undgå at der opstår yderligere konflikter, der kunne bringe den nyligt indgåede aftale i fare og anbefaler, at begge ledere fortsætter drøftelserne med henblik på at nå til enighed om status for Abyei og andre omstridte områder, i overensstemmelse med AU-køreplanen og FN's Sikkerhedsråds resolution 2046 (2012) snarest muligt; lykønsker den tidligere præsident Mbekis panel på højt plan, der delvist er finansieret af EU, med resultaterne af den forhandlings- og mæglingsindsats, der er gjort mellem Sudan og Sydsudan, og med støtte fra AU; opfordrer EU's særlige repræsentant for Sudan og Sydsudan til at koordinere indsatsen med delegationscheferne i Sudan og Sydsudan for at sikre, at EU's engagement, politiske indsats og bistand fortsat har en meget høj grad af synlighed; |
| --- | --- |

43.

bifalder de aftaler, der indgået mellem Sudan og Sydsudan om genoptagelse af olieeksport og demilitarisering af grænserne og opfordrer begge lande til at overholde dem; opfordrer hvert af de to lande til at ophøre med at skjule eller støtte oprørsgrupper fra det andet land; opfordrer indtrængende til fortsatte forhandlinger om fastsættelsen af grænserne mellem de to lande med henblik på at undgå at der opstår yderligere konflikter, der kunne bringe den nyligt indgåede aftale i fare og anbefaler, at begge ledere fortsætter drøftelserne med henblik på at nå til enighed om status for Abyei og andre omstridte områder, i overensstemmelse med AU-køreplanen og FN's Sikkerhedsråds resolution 2046 (2012) snarest muligt; lykønsker den tidligere præsident Mbekis panel på højt plan, der delvist er finansieret af EU, med resultaterne af den forhandlings- og mæglingsindsats, der er gjort mellem Sudan og Sydsudan, og med støtte fra AU; opfordrer EU's særlige repræsentant for Sudan og Sydsudan til at koordinere indsatsen med delegationscheferne i Sudan og Sydsudan for at sikre, at EU's engagement, politiske indsats og bistand fortsat har en meget høj grad af synlighed;

| 44. | bifalder det aftalememorandum, der er indgået separat mellem den sudanske regering og SPLM(Nord) med FN, Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga med henblik på at muliggøre levering af humanitær bistand til civilbefolkningerne i staterne i Blå Nil og i Sydkordofan; |
| --- | --- |

44.

bifalder det aftalememorandum, der er indgået separat mellem den sudanske regering og SPLM(Nord) med FN, Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga med henblik på at muliggøre levering af humanitær bistand til civilbefolkningerne i staterne i Blå Nil og i Sydkordofan;

| 45. | er bekymret over, at volden på ny er blusset op i staten Jonglei i Sydsudan, hvilket truer de fremskridt, der er gjort med skabelsen af fred og sikkerhed i regionen, og støtter UNMISS' (FN's mission i Sydsudan) krav om en undersøgelse og kræver, at gerningsmændene straffes; opfordrer Sydsudans regering til:






  i) | at træffe de nødvendige foranstaltninger for at styrke sine internationale og nationale rammer for menneskerettigheder, herunder ved på ny at bekræfte sine forpligtelser i henhold til internationale menneskerettighedstraktater, som Sudan var del af, da Sydsudan var uafhængigt, idet ethvert forbehold over for dem trækkes tilbage, og ved uden forbehold at blive del af andre centrale internationale menneskerettighedstraktater; |
| --- | --- | --- |

45.

er bekymret over, at volden på ny er blusset op i staten Jonglei i Sydsudan, hvilket truer de fremskridt, der er gjort med skabelsen af fred og sikkerhed i regionen, og støtter UNMISS' (FN's mission i Sydsudan) krav om en undersøgelse og kræver, at gerningsmændene straffes; opfordrer Sydsudans regering til:

i)

at træffe de nødvendige foranstaltninger for at styrke sine internationale og nationale rammer for menneskerettigheder, herunder ved på ny at bekræfte sine forpligtelser i henhold til internationale menneskerettighedstraktater, som Sudan var del af, da Sydsudan var uafhængigt, idet ethvert forbehold over for dem trækkes tilbage, og ved uden forbehold at blive del af andre centrale internationale menneskerettighedstraktater;

| ii) | straks at tage medlemmer af undersøgelseskomitéen om krisen i staten Jonglei i ed og give dem de nødvendige midler til at foretage en uafhængig, fuldstændig og upartisk undersøgelse; |
| --- | --- |

ii)

straks at tage medlemmer af undersøgelseskomitéen om krisen i staten Jonglei i ed og give dem de nødvendige midler til at foretage en uafhængig, fuldstændig og upartisk undersøgelse;

| iii) | straks at pålægge et officielt moratorium for henrettelser med henblik på at afskaffe dødsstraf og omstøde alle dødsdomme til fængselsstraffe; |
| --- | --- |

iii)

straks at pålægge et officielt moratorium for henrettelser med henblik på at afskaffe dødsstraf og omstøde alle dødsdomme til fængselsstraffe;

understreger vigtigheden af EU's fortsatte bistand til Sydsudan med henblik på at styrke kapacitetsopbygningen af landets offentlige administrationsmyndigheder og retshåndhævende myndigheder og derved skabe og støtte et effektivt civilsamfund og fremme god regeringsførelse; opfordrer EU til at lægge pres på Sydsudan, for at dette ratificerer centrale internationale menneskerettighedstraktater, og bistå landets myndigheder med gennemførelsen af disse; fordømmer de militære styrkers rapporterede overgreb mod civile under demilitariseringsprocessen og opfordrer den sydsudanske regering til at foretage en uafhængig undersøgelse af overgrebene med henblik på at holde de involverede soldater ansvarlige og sikre, at ofrene gives oprejsning;

| 46. | fordømmer på det kraftigste alle voldshandlinger mod civilbefolkningen i strid med den humanitære folkeret og menneskerettighederne i Sudan; opfordrer EU og det internationale samfund til at nå til enighed om en fælles strategi for håndtering af beskyttelsen af civile og tilendebringelse af overtrædelse af menneskerettigheder, navnlig i Darfur, Sydkordofan og Blå Nil; anmoder regeringen i Sudan og SPLM/Nord om at straks at engagere sig i direkte forhandlinger med henblik på at blive enige om en fuldstændig indstilling af kamphandlingerne og nå en politisk løsning på grundlag af rammeaftalen af 28. juni 2011, som fastsat i FN's Sikkerhedsråds resolution 2046 (2012); understreger vigtigheden af at bevare internationale aktører i konfliktområderne og opfordrer indtrængende de sudanske myndigheder til at garantere deres sikkerhed, og ligeledes civiles sikkerhed; minder om EU's og medlemsstaternes ansvar for styrket støtte til og samarbejde med Den Internationale Straffedomstol ved gennemførelsen af de arrestordrer, der er udstedt på Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, Abdel Rahim Mohammed Hussein og præsident Omar Hassan Ahmad Al Bashir; |
| --- | --- |

46.

fordømmer på det kraftigste alle voldshandlinger mod civilbefolkningen i strid med den humanitære folkeret og menneskerettighederne i Sudan; opfordrer EU og det internationale samfund til at nå til enighed om en fælles strategi for håndtering af beskyttelsen af civile og tilendebringelse af overtrædelse af menneskerettigheder, navnlig i Darfur, Sydkordofan og Blå Nil; anmoder regeringen i Sudan og SPLM/Nord om at straks at engagere sig i direkte forhandlinger med henblik på at blive enige om en fuldstændig indstilling af kamphandlingerne og nå en politisk løsning på grundlag af rammeaftalen af 28. juni 2011, som fastsat i FN's Sikkerhedsråds resolution 2046 (2012); understreger vigtigheden af at bevare internationale aktører i konfliktområderne og opfordrer indtrængende de sudanske myndigheder til at garantere deres sikkerhed, og ligeledes civiles sikkerhed; minder om EU's og medlemsstaternes ansvar for styrket støtte til og samarbejde med Den Internationale Straffedomstol ved gennemførelsen af de arrestordrer, der er udstedt på Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, Abdel Rahim Mohammed Hussein og præsident Omar Hassan Ahmad Al Bashir;

| 47. | er bekymret over forværrelsen af de sundhedsmæssige vilkår for de sudanske flygtninge, der anslås at udgøre 170 000 personer, hvoraf halvdelen er børn, i fire lejre i Det Øvre Nilen og i enhedsstaten, hvor risikoen for infektioner, diarré og malaria breder sig hastigt og forværres på grund af fejlernæring; |
| --- | --- |

47.

er bekymret over forværrelsen af de sundhedsmæssige vilkår for de sudanske flygtninge, der anslås at udgøre 170 000 personer, hvoraf halvdelen er børn, i fire lejre i Det Øvre Nilen og i enhedsstaten, hvor risikoen for infektioner, diarré og malaria breder sig hastigt og forværres på grund af fejlernæring;

| 48. | fordømmer enhver støtte fra både Sudan og Sydsudan til enhver væbnet gruppe, der ikke tilhører den regulære hær; |
| --- | --- |

48.

fordømmer enhver støtte fra både Sudan og Sydsudan til enhver væbnet gruppe, der ikke tilhører den regulære hær;

Somalia

| 49. | noterer sig resultatet af præsidentvalget den 20. august 2012 i Somalia; opfordrer indtrængende alle aktører i Somalia til at forpligte sig til at arbejde for demokrati, retsstat og menneskerettigheder, som den eneste vej ud af den onde cirkel af fattigdom, underudvikling og usikkerhed; understreger, at udløbet af TFG's mandat er en vigtig test af Somalias potentiale for at bevæge sig mod en velfungerende stat og af dets evne til at genopbygge institutioner, der er stærke, demokratiske og virkelig repræsentative; mener, at det er afgørende at fremme en inklusiv politisk dialog i Somalia og konsensusskabende processer til at støtte den nye regering; opfordrer den nye føderale regering og den nye præsident Hassan Sheikh Mohamud til at arbejde hen imod en forsoning blandt det etiopiske folk ved at bygge på Garoweaftalen for at oprette den nye føderale stat og påbegynde den lange men vigtige proces med at skabe fred, sikkerhed og demokrati for alle somaliere; |
| --- | --- |

49.

noterer sig resultatet af præsidentvalget den 20. august 2012 i Somalia; opfordrer indtrængende alle aktører i Somalia til at forpligte sig til at arbejde for demokrati, retsstat og menneskerettigheder, som den eneste vej ud af den onde cirkel af fattigdom, underudvikling og usikkerhed; understreger, at udløbet af TFG's mandat er en vigtig test af Somalias potentiale for at bevæge sig mod en velfungerende stat og af dets evne til at genopbygge institutioner, der er stærke, demokratiske og virkelig repræsentative; mener, at det er afgørende at fremme en inklusiv politisk dialog i Somalia og konsensusskabende processer til at støtte den nye regering; opfordrer den nye føderale regering og den nye præsident Hassan Sheikh Mohamud til at arbejde hen imod en forsoning blandt det etiopiske folk ved at bygge på Garoweaftalen for at oprette den nye føderale stat og påbegynde den lange men vigtige proces med at skabe fred, sikkerhed og demokrati for alle somaliere;

| 50. | glæder sig over, at det første formelle parlament i Somalia i 20 år for nylig blev taget i ed og håber, at dette vil være første skridt i en overgang mod et mere repræsentativt parlamentarisk demokrati; bemærker, at kvoten for kvindelige medlemmer i parlamentet, som fastsattes til 30 %, næsten er nået, og minder om, at en meningsfyldt inddragelse af kvinder fra alle sektorer i det offentlige liv er vigtig, hvis indsatsen for kriseløsning og fredsopbygning skal lykkes; |
| --- | --- |

50.

glæder sig over, at det første formelle parlament i Somalia i 20 år for nylig blev taget i ed og håber, at dette vil være første skridt i en overgang mod et mere repræsentativt parlamentarisk demokrati; bemærker, at kvoten for kvindelige medlemmer i parlamentet, som fastsattes til 30 %, næsten er nået, og minder om, at en meningsfyldt inddragelse af kvinder fra alle sektorer i det offentlige liv er vigtig, hvis indsatsen for kriseløsning og fredsopbygning skal lykkes;

| 51. | bifalder afslutningen på overgangen i Somalia som en mulighed for fornyelse; udtrykker sin anerkendelse af det arbejde, der er udført af underskriverne af Somaliakøreplanen, de traditionelle ældste, den nationale forfatningsgivende forsamling, det nye føderale parlament og den tekniske udvælgelseskomité og deres roller i afslutningen på overgangsperioden i Somalia; bifalder den afgående præsidents engagement i at støtte og arbejde sammen med Præsident Hassan Sheikh Mohamud; opfordrer indtrængende alle politiske aktører i Somalia til at samarbejde med de nye myndigheder; bifalder præsident Hassan Sheikh's vision for Somalia og hans intentioner om at sikre etablering af inklusive, brede forvaltningsinstitutioner, stabilitet, retsstat og god forvaltning, økonomisk genopretning, fredsskabelse og forsoning, levering af offentlige ydelser og et forbedret forhold mellem Somalia og resten af verden; opfordrer ham indtrængende til at respektere sine forpligtelser til gennemsigtig og ansvarlig regeringsførelse, til at bekæmpe korruption på alle niveauer, til at sikre inklusiv dialog og oprettelse af repræsentative og ansvarlige institutioner på nationalt, regionalt, distrikts- og lokalt plan i overensstemmelse med Somalias provisoriske forfatning; |
| --- | --- |

51.

bifalder afslutningen på overgangen i Somalia som en mulighed for fornyelse; udtrykker sin anerkendelse af det arbejde, der er udført af underskriverne af Somaliakøreplanen, de traditionelle ældste, den nationale forfatningsgivende forsamling, det nye føderale parlament og den tekniske udvælgelseskomité og deres roller i afslutningen på overgangsperioden i Somalia; bifalder den afgående præsidents engagement i at støtte og arbejde sammen med Præsident Hassan Sheikh Mohamud; opfordrer indtrængende alle politiske aktører i Somalia til at samarbejde med de nye myndigheder; bifalder præsident Hassan Sheikh's vision for Somalia og hans intentioner om at sikre etablering af inklusive, brede forvaltningsinstitutioner, stabilitet, retsstat og god forvaltning, økonomisk genopretning, fredsskabelse og forsoning, levering af offentlige ydelser og et forbedret forhold mellem Somalia og resten af verden; opfordrer ham indtrængende til at respektere sine forpligtelser til gennemsigtig og ansvarlig regeringsførelse, til at bekæmpe korruption på alle niveauer, til at sikre inklusiv dialog og oprettelse af repræsentative og ansvarlige institutioner på nationalt, regionalt, distrikts- og lokalt plan i overensstemmelse med Somalias provisoriske forfatning;

| 52. | opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden og EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn til at foretage en kritisk gennemgang af Djibouti-fredsprocessen og overveje at udsende et mæglerteam sammensat af personer, som nyder tillid hos et bredt spektrum af somaliske aktører, herunder kvindeorganisationer, og som er i stand til at bringe en række somaliske aktører til forhandlingsbordet; opfordrer Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til at iværksætte en proces for det somaliske civilsamfunds aktører i og uden for landet, hvilket vil muliggøre en regelmæssig og fortsat drøftelse af mulige løsninger på de politiske problemer i landet; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at bringe disse to processer sammen og i den forbindelse tage den vellykkede fredsproces mellem 2000 og 2005 i Sudan som eksempel; |
| --- | --- |

52.

opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden og EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn til at foretage en kritisk gennemgang af Djibouti-fredsprocessen og overveje at udsende et mæglerteam sammensat af personer, som nyder tillid hos et bredt spektrum af somaliske aktører, herunder kvindeorganisationer, og som er i stand til at bringe en række somaliske aktører til forhandlingsbordet; opfordrer Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til at iværksætte en proces for det somaliske civilsamfunds aktører i og uden for landet, hvilket vil muliggøre en regelmæssig og fortsat drøftelse af mulige løsninger på de politiske problemer i landet; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at bringe disse to processer sammen og i den forbindelse tage den vellykkede fredsproces mellem 2000 og 2005 i Sudan som eksempel;

| 53. | glæder sig over den somaliske regerings nylige fredsinitiativ, der tilbyder civile job og uddannelse til afhoppere fra Al-Shabaab-oprørerne; bifalder den nylige godkendelse af en ambitiøs forfatning, der lover lige rettigheder for alle borgere uanset køn, religion, social og økonomiske status, politisk overbevisning, klan, handicap, beskæftigelse, fødsel eller dialekt, forbyder kvindelig kønslemlæstelse og nedsætter en sandheds- og forsoningskommission; er imidlertid bekymret over, at den nye forfatning, i et land plaget af årtiers intern strid, ikke behandler spørgsmålet om deling af magt og ressourcer mellem landets centrale del og regionerne, og opfordrer til et tættere samarbejde mellem de nye myndigheder med henblik på at behandle disse problemer; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over den somaliske regerings nylige fredsinitiativ, der tilbyder civile job og uddannelse til afhoppere fra Al-Shabaab-oprørerne; bifalder den nylige godkendelse af en ambitiøs forfatning, der lover lige rettigheder for alle borgere uanset køn, religion, social og økonomiske status, politisk overbevisning, klan, handicap, beskæftigelse, fødsel eller dialekt, forbyder kvindelig kønslemlæstelse og nedsætter en sandheds- og forsoningskommission; er imidlertid bekymret over, at den nye forfatning, i et land plaget af årtiers intern strid, ikke behandler spørgsmålet om deling af magt og ressourcer mellem landets centrale del og regionerne, og opfordrer til et tættere samarbejde mellem de nye myndigheder med henblik på at behandle disse problemer;

| 54. | opfordrer de somaliske myndigheder til at prioritere institutionsopbygning og etablering af en ansvarlig, gennemsigtig og integrerende politistyrke snarest muligt, eftersom dette vil styrke befolkningens tillid til den nye regering; fremhæver i den forbindelse EUTM Somalias værdifulde bidrag i forbindelse med landets sikkerhedsstyrker; regner med medlemsstaternes fortsatte støtte i denne FSFP-missions arbejde, der bestræber sig på at skabe opmærksomhed på respekt for menneskerettigheder, kønsaspekt og retsstat i det somaliske militær; noterer sig, at udviklingen af stabile, ansvarlige og inklusive somaliske institutioner bør række videre end sikkerhedsstyrker og bør være somalisk ledet og ejet, hvis Somalia skal blive en levedygtig stat; |
| --- | --- |

54.

opfordrer de somaliske myndigheder til at prioritere institutionsopbygning og etablering af en ansvarlig, gennemsigtig og integrerende politistyrke snarest muligt, eftersom dette vil styrke befolkningens tillid til den nye regering; fremhæver i den forbindelse EUTM Somalias værdifulde bidrag i forbindelse med landets sikkerhedsstyrker; regner med medlemsstaternes fortsatte støtte i denne FSFP-missions arbejde, der bestræber sig på at skabe opmærksomhed på respekt for menneskerettigheder, kønsaspekt og retsstat i det somaliske militær; noterer sig, at udviklingen af stabile, ansvarlige og inklusive somaliske institutioner bør række videre end sikkerhedsstyrker og bør være somalisk ledet og ejet, hvis Somalia skal blive en levedygtig stat;

| 55. | understreger, at bæredygtige og inklusive økonomiske strukturer og en ordning for fordeling af indtægterne fra den fremtidige olie- og gasudvinding mellem regionerne og det føderale niveau til gavn for hele befolkningen er afgørende for Somalias langsigtede bæredygtighed som en velfungerende føderal stat; opfordrer indtrængende det internationale samfund til ikke at gentage fortidens fejltagelser ved at koncentrere bistanden om de føderale institutioner i Mogadishu på bekostning af Somalias regioner, idet de sidstnævnte kan spille en central rolle i den decentraliserede ydelse af grundlæggende tjenester og stabilitet til regionen; opfordrer EU til at mobilisere alle ressourcer under dette vindue af muligheder for at bistå de regionale enheder i Somalia med denne afgørende proces med overgang til demokratisk styre; opfordrer på grund af de seneste politiske og sikkerhedsmæssige udviklinger i Somalia medlemsstaterne og Unionens højtstående repræsentant/næstformanden for Kommissionen til i tæt samarbejde med de legitime somaliske myndigheder, Den Afrikanske Union og IGAD samt USA's regering til at overveje en mission vedrørende reform af sikkerhedssektoren, så snart situationen på stedet tillader dette; |
| --- | --- |

55.

understreger, at bæredygtige og inklusive økonomiske strukturer og en ordning for fordeling af indtægterne fra den fremtidige olie- og gasudvinding mellem regionerne og det føderale niveau til gavn for hele befolkningen er afgørende for Somalias langsigtede bæredygtighed som en velfungerende føderal stat; opfordrer indtrængende det internationale samfund til ikke at gentage fortidens fejltagelser ved at koncentrere bistanden om de føderale institutioner i Mogadishu på bekostning af Somalias regioner, idet de sidstnævnte kan spille en central rolle i den decentraliserede ydelse af grundlæggende tjenester og stabilitet til regionen; opfordrer EU til at mobilisere alle ressourcer under dette vindue af muligheder for at bistå de regionale enheder i Somalia med denne afgørende proces med overgang til demokratisk styre; opfordrer på grund af de seneste politiske og sikkerhedsmæssige udviklinger i Somalia medlemsstaterne og Unionens højtstående repræsentant/næstformanden for Kommissionen til i tæt samarbejde med de legitime somaliske myndigheder, Den Afrikanske Union og IGAD samt USA's regering til at overveje en mission vedrørende reform af sikkerhedssektoren, så snart situationen på stedet tillader dette;

| 56. | erkender, at fredsprocessen i Somalia må foregå nedefra og op; understreger, at EU skal sikre, at dens strategi gør det muligt at give tilstrækkelig støtte til de lokale bestræbelser på at skabe fred og løse konflikter, og at det bliver en national og regional prioritet; minder også om, at lokal legitimitet vil bidrage til fremvæksten af statsinstitutioner i Somalia, der kan sikre stabiliteten på lang sigt; |
| --- | --- |

56.

erkender, at fredsprocessen i Somalia må foregå nedefra og op; understreger, at EU skal sikre, at dens strategi gør det muligt at give tilstrækkelig støtte til de lokale bestræbelser på at skabe fred og løse konflikter, og at det bliver en national og regional prioritet; minder også om, at lokal legitimitet vil bidrage til fremvæksten af statsinstitutioner i Somalia, der kan sikre stabiliteten på lang sigt;

| 57. | minder om, at Den Afrikanske Union har udsendt den militære mission AMISOM til Somalia, som har mandat fra FN's Sikkerhedsråd, men desperat har behov for, at flere lande bidrager med tropper; |
| --- | --- |

57.

minder om, at Den Afrikanske Union har udsendt den militære mission AMISOM til Somalia, som har mandat fra FN's Sikkerhedsråd, men desperat har behov for, at flere lande bidrager med tropper;

| 58. | understreger nødvendigheden af, at EU i tæt samarbejde med USA og Den Afrikanske Union spiller en central rolle for Somalias fremtid; |
| --- | --- |

58.

understreger nødvendigheden af, at EU i tæt samarbejde med USA og Den Afrikanske Union spiller en central rolle for Somalias fremtid;

| 59. | opfordrer indtrængende det internationale samfund til i samarbejde med Den Internationale Røde Kors Komite og Røde Halvmåne snarest muligt at etablere og udvikle sundhedsinfrastruktur og ambulante lægecentre og klinikker for ernæringsterapi Somalia; |
| --- | --- |

59.

opfordrer indtrængende det internationale samfund til i samarbejde med Den Internationale Røde Kors Komite og Røde Halvmåne snarest muligt at etablere og udvikle sundhedsinfrastruktur og ambulante lægecentre og klinikker for ernæringsterapi Somalia;

| 60. | glæder sig over oprettelsen af den lokale stabilitetsfond, der blandt andet har sigte på at samordne den internationale bistand til de nyligt befriede og tilgængelige områder i det sydlige Somalia; |
| --- | --- |

60.

glæder sig over oprettelsen af den lokale stabilitetsfond, der blandt andet har sigte på at samordne den internationale bistand til de nyligt befriede og tilgængelige områder i det sydlige Somalia;

| 61. | beklager dybt, at 13 journalister og medieansatte er blevet dræbt i regeringskontrollerede områder af Somalia siden december 2011, og at der ikke er gjort fremskridt med hensyn til strafforfølgning i disse sager; understreger vigtigheden af at sikre ytringsfriheden og opfordrer indtrængende den nye regering og præsidenten til at træffe foranstaltninger med henblik på at yde bedre beskyttelse af journalister og at gennemføre troværdige undersøgelser af disse drab; |
| --- | --- |

61.

beklager dybt, at 13 journalister og medieansatte er blevet dræbt i regeringskontrollerede områder af Somalia siden december 2011, og at der ikke er gjort fremskridt med hensyn til strafforfølgning i disse sager; understreger vigtigheden af at sikre ytringsfriheden og opfordrer indtrængende den nye regering og præsidenten til at træffe foranstaltninger med henblik på at yde bedre beskyttelse af journalister og at gennemføre troværdige undersøgelser af disse drab;

| 62. | opfordrer EU og alle regionale og internationale partnere til drage størst mulig nytte af den mulighed, der er skabt af den nye regering i Somalia, der, sammen med det tilsyneladende fald i Al-Shabaab-bølgen i landet, gør det muligt at indlede en ny politisk epoke i Somalia; understreger derfor, at det er nødvendigt at det internationale samfund, og navnlig EU, står klar til at yde støtte til legitime og demokratiske myndigheder på området institutionel kapacitetsopbygning, sikkerhedssektorreform samt afvæbning, demobilisering og reintegration, og til at støtte civilsamfundet; opfordrer indtrængende Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til at sikre, at EU's indsats i Somalia fremmer et frit og åbent samfund, der respekterer og opretholder menneskerettigheder, især kvinders rettigheder og mindretals rettigheder, og sikrer balance mellem kønnene i alle samfundets sektorer; |
| --- | --- |

62.

opfordrer EU og alle regionale og internationale partnere til drage størst mulig nytte af den mulighed, der er skabt af den nye regering i Somalia, der, sammen med det tilsyneladende fald i Al-Shabaab-bølgen i landet, gør det muligt at indlede en ny politisk epoke i Somalia; understreger derfor, at det er nødvendigt at det internationale samfund, og navnlig EU, står klar til at yde støtte til legitime og demokratiske myndigheder på området institutionel kapacitetsopbygning, sikkerhedssektorreform samt afvæbning, demobilisering og reintegration, og til at støtte civilsamfundet; opfordrer indtrængende Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand til at sikre, at EU's indsats i Somalia fremmer et frit og åbent samfund, der respekterer og opretholder menneskerettigheder, især kvinders rettigheder og mindretals rettigheder, og sikrer balance mellem kønnene i alle samfundets sektorer;

| 63. | understreger det meget positive eksempel i Somaliland, som i mere end 20 år har demonstreret sin evne til at udvikle og styrke sine demokratiske, økonomiske og administrative strukturer og skabe en bæredygtig demokratisk proces; bemærker, at Somaliland hidtil med stor succes har formået at styrke sikkerheden og stabiliteten på sit område og samarbejde i kampen mod pirateri og terrorisme; udtrykker imidlertid bekymring over, at Somaliland kan blive sårbar, hvis Al-Shabaab omgrupperer sig i Somalilands grænseområder; understreger derfor vigtigheden af at støtte Somaliland i kampen mod terrorisme, herunder foranstaltninger med henblik på at fremme den økonomiske diversificering og opbygge kapacitet til at øge beskæftigelsen blandt unge for at begrænse rekruttering blandt de unge; påpeger vigtigheden af, at Somaliland fremmer den økonomiske og sociale udvikling i regionen for på den måde at bekæmpe radikalisering af ustabile områder på dets territorium; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at hjælpe Somaliland med at styrke sine udviklingsperspektiver og fremme den økonomiske og sociale stabilitet; understreger, at det i forbindelse med fastlæggelsen af en løsning for den langsigtede stabilitet og sikkerhed i Somalia er vigtigt at evaluere det positive eksempel på stabilitet i Somaliland; |
| --- | --- |

63.

understreger det meget positive eksempel i Somaliland, som i mere end 20 år har demonstreret sin evne til at udvikle og styrke sine demokratiske, økonomiske og administrative strukturer og skabe en bæredygtig demokratisk proces; bemærker, at Somaliland hidtil med stor succes har formået at styrke sikkerheden og stabiliteten på sit område og samarbejde i kampen mod pirateri og terrorisme; udtrykker imidlertid bekymring over, at Somaliland kan blive sårbar, hvis Al-Shabaab omgrupperer sig i Somalilands grænseområder; understreger derfor vigtigheden af at støtte Somaliland i kampen mod terrorisme, herunder foranstaltninger med henblik på at fremme den økonomiske diversificering og opbygge kapacitet til at øge beskæftigelsen blandt unge for at begrænse rekruttering blandt de unge; påpeger vigtigheden af, at Somaliland fremmer den økonomiske og sociale udvikling i regionen for på den måde at bekæmpe radikalisering af ustabile områder på dets territorium; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at hjælpe Somaliland med at styrke sine udviklingsperspektiver og fremme den økonomiske og sociale stabilitet; understreger, at det i forbindelse med fastlæggelsen af en løsning for den langsigtede stabilitet og sikkerhed i Somalia er vigtigt at evaluere det positive eksempel på stabilitet i Somaliland;

| 64. | glæder sig over, at Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand kraftigt gav udtryk for støtte til de nye føderale institutioner i Somalia under FN's Generalforsamlings minimøde om Somalia, der blev afholdt i New York, og navnlig hendes engagement i en fireårig proces for konsolidering af de nye føderale institutioner og regionale forvaltninger, samt i en international konference om Somalia i 2013; opfordrer Somaliland og de andre føderale enheder til at spille en fuldstændig og støttende rolle i forhandlingerne om deres retlige og politiske forhold til de nye føderale institutioner med henblik på at opnå en bæredygtig, stabil og fremgangsrig somalisk føderal stat; |
| --- | --- |

64.

glæder sig over, at Unionens højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand kraftigt gav udtryk for støtte til de nye føderale institutioner i Somalia under FN's Generalforsamlings minimøde om Somalia, der blev afholdt i New York, og navnlig hendes engagement i en fireårig proces for konsolidering af de nye føderale institutioner og regionale forvaltninger, samt i en international konference om Somalia i 2013; opfordrer Somaliland og de andre føderale enheder til at spille en fuldstændig og støttende rolle i forhandlingerne om deres retlige og politiske forhold til de nye føderale institutioner med henblik på at opnå en bæredygtig, stabil og fremgangsrig somalisk føderal stat;

Etiopien og Eritrea

| 65. | påpeger Etiopiens centrale rolle for den politiske og økonomiske stabilitet i hele regionen; noterer sig, at Hailemariam Desalegn, Etiopiens nye premierminister, i sin indsættelsestale understregede vigtigheden af at styrke menneskerettigheder og demokratiske institutioner i landet med henblik på at fremme udviklingen af en demokratisk kultur og fuldstændig respekt for menneskerettighederne i landet; mener, at den nye etiopiske regering gør det muligt at inddrage Etiopien i alle spørgsmål af almindelig interesse eller bekymring, herunder de, der tidligere kan have været præget af meningsforskelle, og understreger betydningen af at støtte Etiopien på dettes vej til et nyt demokratisk system gennem positiv dialog og partnerskab; støtter Etiopien i dennes bekæmpelse af terrorisme men understreger, at denne bekæmpelse bør ske i fuldstændig respekt for de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

65.

påpeger Etiopiens centrale rolle for den politiske og økonomiske stabilitet i hele regionen; noterer sig, at Hailemariam Desalegn, Etiopiens nye premierminister, i sin indsættelsestale understregede vigtigheden af at styrke menneskerettigheder og demokratiske institutioner i landet med henblik på at fremme udviklingen af en demokratisk kultur og fuldstændig respekt for menneskerettighederne i landet; mener, at den nye etiopiske regering gør det muligt at inddrage Etiopien i alle spørgsmål af almindelig interesse eller bekymring, herunder de, der tidligere kan have været præget af meningsforskelle, og understreger betydningen af at støtte Etiopien på dettes vej til et nyt demokratisk system gennem positiv dialog og partnerskab; støtter Etiopien i dennes bekæmpelse af terrorisme men understreger, at denne bekæmpelse bør ske i fuldstændig respekt for de grundlæggende rettigheder;

| 66. | håber, at Etiopien, under ledelse af premierminister Hailemariam Desalegn, der blev udnævnt den 21. september 2012, engagerer sig i en proces med en reel overgang til demokrati med henblik på at virkeliggøre sit stærke, demokratiske potentiale og derved sætter en stopper for hindringer for religiøs frihed og civilsamfundets friheder; opfordrer EU's Udenrigstjeneste, EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn og EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder til at indlede et samarbejde med Etiopien med menneskerettigheder som en prioritet, således at det kan udnytte muligheden i forbindelse med den igangværende politiske overgang til at indføre en egentlig demokratisk overgang, som er baseret på den centrale placering af menneskerettigheder og grundlæggende friheder, mediefrihed og fuld anerkendelse af ytringsfriheden; opfordrer EU og det internationale samfund til fortsat at være opmærksomme og aktive med hensyn til den politiske overgangsproces, der er indledt i Etiopien, at fremme styrkelsen af demokratiske institutioner og gøre politisk og militær bistand og udviklingsbistand betinget af konkrete demokratiske reformer, der skal omfatte frigivelse af alle samvittighedsfanger, som Eskinder Nega og andre journalister, menneskerettigheds- og udviklingsaktivister og oppositionsledere, uhindret adgang for FN's særlige rapportører om menneskerettigheder til alle regioner og tilbagholdelsesfaciliteter, ophævelse eller ændring af bekendtgørelsen om terroristbekæmpelse, samt oppositionens tilbagekomst; opfordrer EU til at finde innovative og sikre måder til at bistå det kæmpende civilsamfund i Etiopien finansielt og politisk og engagere sig i en tæt dialog med oppositionen, både den, der er i Etiopien, og den, der er i eksil; |
| --- | --- |

66.

håber, at Etiopien, under ledelse af premierminister Hailemariam Desalegn, der blev udnævnt den 21. september 2012, engagerer sig i en proces med en reel overgang til demokrati med henblik på at virkeliggøre sit stærke, demokratiske potentiale og derved sætter en stopper for hindringer for religiøs frihed og civilsamfundets friheder; opfordrer EU's Udenrigstjeneste, EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn og EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder til at indlede et samarbejde med Etiopien med menneskerettigheder som en prioritet, således at det kan udnytte muligheden i forbindelse med den igangværende politiske overgang til at indføre en egentlig demokratisk overgang, som er baseret på den centrale placering af menneskerettigheder og grundlæggende friheder, mediefrihed og fuld anerkendelse af ytringsfriheden; opfordrer EU og det internationale samfund til fortsat at være opmærksomme og aktive med hensyn til den politiske overgangsproces, der er indledt i Etiopien, at fremme styrkelsen af demokratiske institutioner og gøre politisk og militær bistand og udviklingsbistand betinget af konkrete demokratiske reformer, der skal omfatte frigivelse af alle samvittighedsfanger, som Eskinder Nega og andre journalister, menneskerettigheds- og udviklingsaktivister og oppositionsledere, uhindret adgang for FN's særlige rapportører om menneskerettigheder til alle regioner og tilbagholdelsesfaciliteter, ophævelse eller ændring af bekendtgørelsen om terroristbekæmpelse, samt oppositionens tilbagekomst; opfordrer EU til at finde innovative og sikre måder til at bistå det kæmpende civilsamfund i Etiopien finansielt og politisk og engagere sig i en tæt dialog med oppositionen, både den, der er i Etiopien, og den, der er i eksil;

| 67. | konstaterer, at der for øjeblikket i Etiopien hverken findes retsvæsen eller uafhængige medier som følge af en bevidst strategi for at begrænse og blokere dommerne, kontrollere medierne, skræmme oppositionen og lukke munden på menneskerettighedsorganisationerne; |
| --- | --- |

67.

konstaterer, at der for øjeblikket i Etiopien hverken findes retsvæsen eller uafhængige medier som følge af en bevidst strategi for at begrænse og blokere dommerne, kontrollere medierne, skræmme oppositionen og lukke munden på menneskerettighedsorganisationerne;

| 68. | påpeger, at adskillige journalister er blevet retsforfulgt under loven om terrorbekæmpelse af 2009; fordømmer den seneste juridiske forfølgelseskampagne som den føderale højesteret har indledt ved at dømme bloggeren Elias Kifle in absentia til livsvarigt fængsel, og Wubishet Taye, viceredaktør på en lokal avis og klummeskribent Reeyot Alemn til fjorten års fængsel hver; glæder sig dog over, at de svenske journalister Martin Schibbye og Johan Persson for nylig blev benådet efter premierminister Meles Zenawis død; opfordrer indtrængende den nye regering på samme måde at benåde de, der er vilkårligt dømt; |
| --- | --- |

68.

påpeger, at adskillige journalister er blevet retsforfulgt under loven om terrorbekæmpelse af 2009; fordømmer den seneste juridiske forfølgelseskampagne som den føderale højesteret har indledt ved at dømme bloggeren Elias Kifle in absentia til livsvarigt fængsel, og Wubishet Taye, viceredaktør på en lokal avis og klummeskribent Reeyot Alemn til fjorten års fængsel hver; glæder sig dog over, at de svenske journalister Martin Schibbye og Johan Persson for nylig blev benådet efter premierminister Meles Zenawis død; opfordrer indtrængende den nye regering på samme måde at benåde de, der er vilkårligt dømt;

| 69. | understreger det store potentiale med hensyn til dæmningsprojektet Grand Renaissance ved den Blå Nil i Benishangul-Gumuz-regionen i Etiopien for produktionen af ren energi og den økonomiske udvikling i hele regionen; støtter det internationale panel af eksperter, der er nedsat mellem Etiopien, Sudan og Egypten om et sådant projekt og anmoder om bedre aftale for så vidt angår deling af vandressourcer fra Nilen og energi, der produceres af det vandkraftværk, der er tilknyttet dæmningen; |
| --- | --- |

69.

understreger det store potentiale med hensyn til dæmningsprojektet Grand Renaissance ved den Blå Nil i Benishangul-Gumuz-regionen i Etiopien for produktionen af ren energi og den økonomiske udvikling i hele regionen; støtter det internationale panel af eksperter, der er nedsat mellem Etiopien, Sudan og Egypten om et sådant projekt og anmoder om bedre aftale for så vidt angår deling af vandressourcer fra Nilen og energi, der produceres af det vandkraftværk, der er tilknyttet dæmningen;

| 70. | opfordrer Etiopiens regering til officielt at godkende grænsekommissionens afgørelser om grænser mellem Eritrea og Etiopien som endelige og bindende i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1907 (2009) og 2023 (2011) samt med AU's og IGAD's relevante resolutioner; opfordrer derfor den eritreiske regering til at acceptere en dialog med Etiopien med henblik på at fremme processen for tilbagetrækning af tropper fra grænsen og for fysisk grænsedragning i henhold til grænsekommissionens afgørelse, under hensyntagen til vigtigheden af at holde samfundene sammen, samt en normalisering af forholdet til Etiopien, herunder en genåbning af grænsen; opfordrer det internationale samfund til at indlede et samarbejde med Eritrea og forsvare og forsvare den eritreiske befolknings interesser og behov, samtidig med at der lægges pres på regimet og de militære styrker for at tillade de internationale organisationer adgang, forberede de længe lovede valg og åbne det politiske rum i landet; understreger, at al EU-bistand, der ikke går til humanitære formål, kun bør ydes efter tilsagn fra de eritreiske myndigheder om at fremme overgangen til demokratiske forhold og forbedre menneskerettighedssituationen i landet med gennemsigtige og konkrete benchmarks og det eritreiske folks grundlæggende behov; opfordrer Eritrea til at afstå fra at yde støtte til væbnede grupper, der underminerer fred og forsoning i Somalia og, mere generelt, regional stabilitet; opfordrer til ytrings- og presse- og religionsfrihed, samt indførelse af frie og retfærdige valg og demokrati i landet; opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af politiske fanger, herunder den fængslede journalist Dawit Isaac, der har været fængslet uden rettergang i mere end 4 000 dage; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Etiopiens regering til officielt at godkende grænsekommissionens afgørelser om grænser mellem Eritrea og Etiopien som endelige og bindende i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1907 (2009) og 2023 (2011) samt med AU's og IGAD's relevante resolutioner; opfordrer derfor den eritreiske regering til at acceptere en dialog med Etiopien med henblik på at fremme processen for tilbagetrækning af tropper fra grænsen og for fysisk grænsedragning i henhold til grænsekommissionens afgørelse, under hensyntagen til vigtigheden af at holde samfundene sammen, samt en normalisering af forholdet til Etiopien, herunder en genåbning af grænsen; opfordrer det internationale samfund til at indlede et samarbejde med Eritrea og forsvare og forsvare den eritreiske befolknings interesser og behov, samtidig med at der lægges pres på regimet og de militære styrker for at tillade de internationale organisationer adgang, forberede de længe lovede valg og åbne det politiske rum i landet; understreger, at al EU-bistand, der ikke går til humanitære formål, kun bør ydes efter tilsagn fra de eritreiske myndigheder om at fremme overgangen til demokratiske forhold og forbedre menneskerettighedssituationen i landet med gennemsigtige og konkrete benchmarks og det eritreiske folks grundlæggende behov; opfordrer Eritrea til at afstå fra at yde støtte til væbnede grupper, der underminerer fred og forsoning i Somalia og, mere generelt, regional stabilitet; opfordrer til ytrings- og presse- og religionsfrihed, samt indførelse af frie og retfærdige valg og demokrati i landet; opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af politiske fanger, herunder den fængslede journalist Dawit Isaac, der har været fængslet uden rettergang i mere end 4 000 dage;

o

o o

| 71. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne, EU's særlige repræsentant for Sudan, EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn, EU's medlemsstater, Tyrkiets regering, De Forenede Staters Kongres, De Forenede Staters Udenrigsministerium, Kommissionen for Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, regeringer og parlamenter i Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling IGAD) og myndighederne i Somaliland. |
| --- | --- |

71.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne, EU's særlige repræsentant for Sudan, EU's særlige repræsentant for Afrikas Horn, EU's medlemsstater, Tyrkiets regering, De Forenede Staters Kongres, De Forenede Staters Udenrigsministerium, Kommissionen for Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, regeringer og parlamenter i Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling IGAD) og myndighederne i Somaliland.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0203.

(2)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 102.

(3)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 51.

(4)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 35.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0334.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/55

---

P7_TA(2013)0007

Udviklingsmæssige aspekter af intellektuel ejendomsret til genetiske ressourcer

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 om udviklingsaspekter ved intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer: indvirkning på fattigdomsbekæmpelse i udviklingslande (2012/2135(INI))

(2015/C 440/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konventionen af 1992 om den biologiske mangfoldighed (biodiversitetskonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen af 1992 om den biologiske mangfoldighed (biodiversitetskonventionen),

| — | der henviser til Nagoyaprotokollen af 2010 til biodiversitetskonventionen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, deres udnyttelse resulterer i, |
| --- | --- |

—

der henviser til Nagoyaprotokollen af 2010 til biodiversitetskonventionen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, deres udnyttelse resulterer i,

| — | der henviser til den internationale traktat af 2001 om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale traktat af 2001 om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet,

| — | der henviser til patentsamarbejdsaftalen af 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til patentsamarbejdsaftalen af 2002,

| — | der henviser til FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af Generalforsamlingen den 13. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af Generalforsamlingen den 13. september 2007,

| — | der henviser til ILO-konventionen af 1989 om oprindelige folk og stammefolk (nr. 169), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-konventionen af 1989 om oprindelige folk og stammefolk (nr. 169),

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af plantenyheder, som revideret i Genève den 19. marts 1991, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af plantenyheder, som revideret i Genève den 19. marts 1991,

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens aftale af 1995 om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens aftale af 1995 om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder,

| — | der henviser til den internationale traktat af 2002 om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet og Verdenshandelsorganisationens 2011-ramme vedrørende influenzavirus, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale traktat af 2002 om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet og Verdenshandelsorganisationens 2011-ramme vedrørende influenzavirus,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om EU's strategiske mål med henblik på det 10. møde i partskonferencen under biodiversitetskonventionen, der afholdes i Nagoya (Japan) fra den 18. til den 29. oktober 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om EU's strategiske mål med henblik på det 10. møde i partskonferencen under biodiversitetskonventionen, der afholdes i Nagoya (Japan) fra den 18. til den 29. oktober 2010 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020« (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020« (COM(2011)0244),

| — | der henviser til aktiviteten i og rapporterne fra WIPO's Mellemstatslige Komité for Intellektuel Ejendomsret og Genressourcer, Traditionel Viden og Folklore, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktiviteten i og rapporterne fra WIPO's Mellemstatslige Komité for Intellektuel Ejendomsret og Genressourcer, Traditionel Viden og Folklore,

| — | der henviser til rapporten fra mødet i gruppen af tekniske og juridiske eksperter om traditionel viden, der er knyttet til genetiske ressourcer, i forbindelse med den internationale ordning for adgang og fordeling af fordele (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra mødet i gruppen af tekniske og juridiske eksperter om traditionel viden, der er knyttet til genetiske ressourcer, i forbindelse med den internationale ordning for adgang og fordeling af fordele (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009),

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2011 om intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer og bekæmpelse af fattigdom, der er gennemført på anmodning af Europa-Parlamentets Udviklingsudvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2011 om intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer og bekæmpelse af fattigdom, der er gennemført på anmodning af Europa-Parlamentets Udviklingsudvalg,

| — | der henviser til Ramsarkonventionen af 1971 om vådområder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ramsarkonventionen af 1971 om vådområder,

| — | der henviser til konventionen af 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen af 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0423/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0423/2012),

| A. | der henviser til, at 70 % af verdens fattige i landdistrikter og byområder er direkte afhængige af biodiversiteten for at sikre deres overlevelse og sundhed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 70 % af verdens fattige i landdistrikter og byområder er direkte afhængige af biodiversiteten for at sikre deres overlevelse og sundhed;

| B. | der henviser til, at de primære formål med biodiversitetskonventionen (CBD) er at fremme bevarelsen og en bæredygtig anvendelse af biodiversiteten og at imødegå hindringerne for anvendelsen deraf; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de primære formål med biodiversitetskonventionen (CBD) er at fremme bevarelsen og en bæredygtig anvendelse af biodiversiteten og at imødegå hindringerne for anvendelsen deraf;

| C. | der henviser til, at udbydere af genetiske ressourcer og personer med relateret traditionel viden ofte befinder sig i udviklingslande med stor biodiversitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udbydere af genetiske ressourcer og personer med relateret traditionel viden ofte befinder sig i udviklingslande med stor biodiversitet;

| D. | der henviser til, at den nationale lovgivning om adgang og fordeling af fordele, der er vedtaget som led i processen for biodiversitetskonventionen, er opstået som reaktion på bioprospektering og biopirateri; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nationale lovgivning om adgang og fordeling af fordele, der er vedtaget som led i processen for biodiversitetskonventionen, er opstået som reaktion på bioprospektering og biopirateri;

| E. | der henviser til, at en almindelig definition af biopirateri er den industrielle praksis, hvor man privatiserer og patenterer oprindelige folks traditionelle viden eller genetiske ressourcer, uden at indhente tilladelse fra eller yde kompensation til oprindelseslandene; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en almindelig definition af biopirateri er den industrielle praksis, hvor man privatiserer og patenterer oprindelige folks traditionelle viden eller genetiske ressourcer, uden at indhente tilladelse fra eller yde kompensation til oprindelseslandene;

| F. | der henviser til biodiversitetskonventionens krav om, at virksomheder, der foretager biologiske undersøgelser, skal indhente et »forudgående informeret samtykke« fra samt nå frem til »indbyrdes aftalte betingelser« og dele udbyttet fra bioprospektering med oprindelseslandet eller det oprindelige og lokale samfund i forbindelse med traditionel viden og genetiske ressourcer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til biodiversitetskonventionens krav om, at virksomheder, der foretager biologiske undersøgelser, skal indhente et »forudgående informeret samtykke« fra samt nå frem til »indbyrdes aftalte betingelser« og dele udbyttet fra bioprospektering med oprindelseslandet eller det oprindelige og lokale samfund i forbindelse med traditionel viden og genetiske ressourcer;

| G. | der henviser til, at den udvidede ordning vedrørende adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele under biodiversitetskonventionen fungerer på en komplementær måde med WTO og dens handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO), levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO), Den Internationale Union til Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den udvidede ordning vedrørende adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele under biodiversitetskonventionen fungerer på en komplementær måde med WTO og dens handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO), levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO), Den Internationale Union til Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO);

| H. | der henviser til, at forvaltning af adgang og fordeling af fordele også er afspejlet i en række menneskerettighedsinstrumenter, herunder menneskerettighedserklæringen fra 1948, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder fra 1966; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forvaltning af adgang og fordeling af fordele også er afspejlet i en række menneskerettighedsinstrumenter, herunder menneskerettighedserklæringen fra 1948, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder fra 1966;

| I. | der henviser til, at regeringerne i henhold til artikel 27, stk. 3, litra b), i Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder kan nægte patentering, der vedrører planter, dyr og overvejende biologiske processer, mens mikroorganismer og ikkebiologiske og mikrobiologiske processer kan patenteres; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at regeringerne i henhold til artikel 27, stk. 3, litra b), i Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder kan nægte patentering, der vedrører planter, dyr og overvejende biologiske processer, mens mikroorganismer og ikkebiologiske og mikrobiologiske processer kan patenteres;

| J. | der henviser til, at biodiversiteten leverer en lang række økosystemtjenester, såsom lokal vandforsyning, fødevareforsyning, materialer til opretholdelse af subsistensmuligheder og regulering af klimaet; der endvidere henviser til, at miljøforringelse skaber nye udfordringer for bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af en bred vifte af arter og genetiske ressourcer som grundlaget for fødevaresikkerhed og en bæredygtig udvikling af landbruget; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at biodiversiteten leverer en lang række økosystemtjenester, såsom lokal vandforsyning, fødevareforsyning, materialer til opretholdelse af subsistensmuligheder og regulering af klimaet; der endvidere henviser til, at miljøforringelse skaber nye udfordringer for bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af en bred vifte af arter og genetiske ressourcer som grundlaget for fødevaresikkerhed og en bæredygtig udvikling af landbruget;

| K. | der henviser til, at den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug (ITPGR), der blev forhandlet inden for rammerne af De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), sigter mod bevarelse og bæredygtig udnyttelse af plantegenetiske ressourcer til fødevarer og landbrug samt en rimelig og retfærdig fordeling af fordelene ved deres udnyttelse i overensstemmelse med biodiversitetskonventionen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug (ITPGR), der blev forhandlet inden for rammerne af De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), sigter mod bevarelse og bæredygtig udnyttelse af plantegenetiske ressourcer til fødevarer og landbrug samt en rimelig og retfærdig fordeling af fordelene ved deres udnyttelse i overensstemmelse med biodiversitetskonventionen;

| L. | der henviser til, at OECD-medlemmerne i høj grad er afhængige af udenlandske genetiske ressourcer, særlig hvad angår afgrøder, hvorved internationalt samarbejde om bevarelse og bæredygtig anvendelse af genetiske ressourcer bliver afgørende; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at OECD-medlemmerne i høj grad er afhængige af udenlandske genetiske ressourcer, særlig hvad angår afgrøder, hvorved internationalt samarbejde om bevarelse og bæredygtig anvendelse af genetiske ressourcer bliver afgørende;

| M. | der henviser til, at tre fjerdedele af verdens befolkning skønnes at være afhængige af traditionelle naturlægemidler, og at ca. halvdelen af de syntetiske stoffer er af naturlig oprindelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at tre fjerdedele af verdens befolkning skønnes at være afhængige af traditionelle naturlægemidler, og at ca. halvdelen af de syntetiske stoffer er af naturlig oprindelse;

| N. | der henviser til, at en stribe internationale konventioner og aftaler, herunder konventionen om biologisk mangfoldighed (biodiversitetskonventionen), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug, erklæringen om oprindelige folks rettigheder og UNESCO's konvention til beskyttelse af den immaterielle kulturarv, omhandler emnet traditionel viden; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en stribe internationale konventioner og aftaler, herunder konventionen om biologisk mangfoldighed (biodiversitetskonventionen), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug, erklæringen om oprindelige folks rettigheder og UNESCO's konvention til beskyttelse af den immaterielle kulturarv, omhandler emnet traditionel viden;

| O. | der henviser til, at artikel 8, litra j), i biodiversitetskonventionen forpligter parterne til at respektere, beskytte og bevare traditionel viden og »anspore til retfærdig fordeling af fordelene ved udnyttelsen« af viden af denne art; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at artikel 8, litra j), i biodiversitetskonventionen forpligter parterne til at respektere, beskytte og bevare traditionel viden og »anspore til retfærdig fordeling af fordelene ved udnyttelsen« af viden af denne art;

| P. | der henviser til, at FN's erklæring af 2007 om oprindelige folks rettigheder bekræfter, at disse folk har ret til at opretholde, kontrollere, beskytte og udvikle deres traditionelle viden; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at FN's erklæring af 2007 om oprindelige folks rettigheder bekræfter, at disse folk har ret til at opretholde, kontrollere, beskytte og udvikle deres traditionelle viden;

| Q. | der henviser til, at WIPO på sin generalforsamling i 2009 pålagde sin mellemstatslige komité at udvikle et internationalt instrument til beskyttelse af genetiske ressourcer, traditionel viden og traditionelle kulturelle udtryksformer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at WIPO på sin generalforsamling i 2009 pålagde sin mellemstatslige komité at udvikle et internationalt instrument til beskyttelse af genetiske ressourcer, traditionel viden og traditionelle kulturelle udtryksformer;

I.   
  Genetisk mangfoldighed og 2015-målene

| 1. | minder om den direkte forbindelse mellem beskyttelse af biodiversiteten og realisering af 2015-målene, navnlig 2015-mål 1 om udryddelse af ekstrem fattigdom og sult; understreger, at en sund biodiversitet og sunde økosystemer er vigtige for landbruget, skovbruget og fiskeriet set i lyset af en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.

minder om den direkte forbindelse mellem beskyttelse af biodiversiteten og realisering af 2015-målene, navnlig 2015-mål 1 om udryddelse af ekstrem fattigdom og sult; understreger, at en sund biodiversitet og sunde økosystemer er vigtige for landbruget, skovbruget og fiskeriet set i lyset af en bæredygtig udvikling;

| 2. | understreger, at biodiversitetskonventionen er bemærkelsesværdigt forskellig fra andre internationale miljøtraktater, eftersom emner som rimelighed, lighed og retfærdighed vedrørende bevarelse og anvendelse af biodiversiteten har en fremtrædende og eksplicit rolle deri; |
| --- | --- |

2.

understreger, at biodiversitetskonventionen er bemærkelsesværdigt forskellig fra andre internationale miljøtraktater, eftersom emner som rimelighed, lighed og retfærdighed vedrørende bevarelse og anvendelse af biodiversiteten har en fremtrædende og eksplicit rolle deri;

| 3. | fremhæver, at selv om der ikke findes nogen generelt acceptabel definition af udtrykket »biopirateri«, kan det henvise til misbrug af og/eller det uretmæssige i at drage økonomisk fordel af anvendelsen af traditionel viden og genetiske ressourcer, og understreger, at der stadig skal gøres en indsats for at afklare og konsolidere den juridiske terminologi, navnlig hvad angår en definition af termen »biopirateri« på grundlag af troværdige tal; |
| --- | --- |

3.

fremhæver, at selv om der ikke findes nogen generelt acceptabel definition af udtrykket »biopirateri«, kan det henvise til misbrug af og/eller det uretmæssige i at drage økonomisk fordel af anvendelsen af traditionel viden og genetiske ressourcer, og understreger, at der stadig skal gøres en indsats for at afklare og konsolidere den juridiske terminologi, navnlig hvad angår en definition af termen »biopirateri« på grundlag af troværdige tal;

| 4. | fremhæver de udfordringer, som intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer og traditionel viden skaber i udviklingslandene med hensyn til adgang til medicin, fremstilling af generiske lægemidler og landbrugernes adgang til såsæd; fremhæver i den forbindelse, at EU's handelspolitik vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder skal være i overensstemmelse med formålet med den sammenhængende udviklingspolitik som fastsat i EU-traktaten; |
| --- | --- |

4.

fremhæver de udfordringer, som intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende genetiske ressourcer og traditionel viden skaber i udviklingslandene med hensyn til adgang til medicin, fremstilling af generiske lægemidler og landbrugernes adgang til såsæd; fremhæver i den forbindelse, at EU's handelspolitik vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder skal være i overensstemmelse med formålet med den sammenhængende udviklingspolitik som fastsat i EU-traktaten;

| 5. | minder om, at biodiversitetskonventionen og Nagoyaprotokollen udgør den primære ramme for forvaltningen af adgang og fordeling af fordele; bemærker, at forvaltningen vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, genetiske ressourcer og fattigdomsbekæmpelse også vedrører WTO, FAO, WHO og WIPO, og at der således opstår udfordringer med at sikre en sammenhængende tilgang i forbindelse med deres støtte til biodiversitetskonventionen; insisterer på, at disse internationale institutioner bør understøtte og ikke gå imod biodiversitetskonventionen; |
| --- | --- |

5.

minder om, at biodiversitetskonventionen og Nagoyaprotokollen udgør den primære ramme for forvaltningen af adgang og fordeling af fordele; bemærker, at forvaltningen vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, genetiske ressourcer og fattigdomsbekæmpelse også vedrører WTO, FAO, WHO og WIPO, og at der således opstår udfordringer med at sikre en sammenhængende tilgang i forbindelse med deres støtte til biodiversitetskonventionen; insisterer på, at disse internationale institutioner bør understøtte og ikke gå imod biodiversitetskonventionen;

| 6. | gentager sin respekt for de milepæle, der er nået inden for international beskyttelse af oprindelige folks rettigheder over deres genetiske og øvrige ressourcer samt dertil knyttet traditionel viden, som er fastsat i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, i ILO-konvention nr. 169, i artikel 8, litra j), i biodiversitetskonventionen og i Nagoyaprotokollen; udtrykker bekymring over den genetiske erosion, der opstår som følge af, at industrielt producerede frø, dvs. frø, der er beskyttet af intellektuel ejendomsret, næsten fuldstændigt dominerer markedet til skade for traditionelle frøsorter. |
| --- | --- |

6.

gentager sin respekt for de milepæle, der er nået inden for international beskyttelse af oprindelige folks rettigheder over deres genetiske og øvrige ressourcer samt dertil knyttet traditionel viden, som er fastsat i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, i ILO-konvention nr. 169, i artikel 8, litra j), i biodiversitetskonventionen og i Nagoyaprotokollen; udtrykker bekymring over den genetiske erosion, der opstår som følge af, at industrielt producerede frø, dvs. frø, der er beskyttet af intellektuel ejendomsret, næsten fuldstændigt dominerer markedet til skade for traditionelle frøsorter.

Landbrug og sundhed

| 7. | minder om behovet for et bredt spektrum af genetiske ressourcer til fødevarer og landbrug for at sikre bedre økosystemtjenesteydelser; understreger, at anvendelsen af genetiske ressourcer til fødevarer og landbrug er afgørende for fødevaresikkerheden, den landbrugs- og miljømæssige bæredygtighed og indsatsen mod klimaforandringer; |
| --- | --- |

7.

minder om behovet for et bredt spektrum af genetiske ressourcer til fødevarer og landbrug for at sikre bedre økosystemtjenesteydelser; understreger, at anvendelsen af genetiske ressourcer til fødevarer og landbrug er afgørende for fødevaresikkerheden, den landbrugs- og miljømæssige bæredygtighed og indsatsen mod klimaforandringer;

| 8. | fremhæver, at opfyldelsen af 2015-mål 1 bl.a. afhænger af, hvordan vi forvalter landbrugets økosystemer; understreger i denne forbindelse, at selv om det nødvendiggør en stor genetisk diversitet i afgrøderne at sikre bedre økosystemtjenesteydelser og dermed reducere landbrugets negative miljøindvirkninger, sætter afgrødediversitet især fattige og små landbrugere i stand til at diversificere deres kost og indkomst; understreger endvidere, at genetisk diversitet i afgrøderne øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer; |
| --- | --- |

8.

fremhæver, at opfyldelsen af 2015-mål 1 bl.a. afhænger af, hvordan vi forvalter landbrugets økosystemer; understreger i denne forbindelse, at selv om det nødvendiggør en stor genetisk diversitet i afgrøderne at sikre bedre økosystemtjenesteydelser og dermed reducere landbrugets negative miljøindvirkninger, sætter afgrødediversitet især fattige og små landbrugere i stand til at diversificere deres kost og indkomst; understreger endvidere, at genetisk diversitet i afgrøderne øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer;

| 9. | minder om, at de vilde varianter af dyrkede planter, som er vigtige for fødevaresikkerheden i EU's medlemsstater, i vidt omfang findes i udviklingslandene; opfordrer indtrængende EU til inden for rammerne af UPOV-konventionen at undlade at støtte indførelsen af lovgivning, der kan skabe hindringer for landbrugernes afhængighed af høstet såsæd, da dette ville tilsidesætte retten til fødevarer i udviklingslandene; |
| --- | --- |

9.

minder om, at de vilde varianter af dyrkede planter, som er vigtige for fødevaresikkerheden i EU's medlemsstater, i vidt omfang findes i udviklingslandene; opfordrer indtrængende EU til inden for rammerne af UPOV-konventionen at undlade at støtte indførelsen af lovgivning, der kan skabe hindringer for landbrugernes afhængighed af høstet såsæd, da dette ville tilsidesætte retten til fødevarer i udviklingslandene;

| 10. | minder om, at UPOV-konventionens »undtagelse for landbrugere« er særlig vigtig for udviklingslandene, da den giver landbrugerne mulighed for at gemme såsæd fremstillet på grundlag af nye sorter og så den på ny til almindelige fødevareformål (og dermed forbedre fødevaresikkerheden); beklager imidlertid, at landbrugernes rettigheder er blevet svækket gennem flere reformer af UPOV-konventionen, selv om det er i udviklingslandenes interesse at bevare og udvide undtagelserne fra planteavlernes rettigheder; |
| --- | --- |

10.

minder om, at UPOV-konventionens »undtagelse for landbrugere« er særlig vigtig for udviklingslandene, da den giver landbrugerne mulighed for at gemme såsæd fremstillet på grundlag af nye sorter og så den på ny til almindelige fødevareformål (og dermed forbedre fødevaresikkerheden); beklager imidlertid, at landbrugernes rettigheder er blevet svækket gennem flere reformer af UPOV-konventionen, selv om det er i udviklingslandenes interesse at bevare og udvide undtagelserne fra planteavlernes rettigheder;

| 11. | bemærker, at FAO indtager en ledende rolle i udviklingen af specialiserede ordninger vedrørende adgang og fordeling af fordele i forbindelse med fødevarer og landbrug; opfordrer EU til at støtte udviklingslandenes ønske om at sikre en passende fordeling af fordele i alle nye sektorspecifikke mekanismer/instrumenter under FAO samt sikre overensstemmelse og fremme synergi med biodiversitetskonventionen og Nagoyaprotokollen; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at FAO indtager en ledende rolle i udviklingen af specialiserede ordninger vedrørende adgang og fordeling af fordele i forbindelse med fødevarer og landbrug; opfordrer EU til at støtte udviklingslandenes ønske om at sikre en passende fordeling af fordele i alle nye sektorspecifikke mekanismer/instrumenter under FAO samt sikre overensstemmelse og fremme synergi med biodiversitetskonventionen og Nagoyaprotokollen;

| 12. | minder om, at genetiske ressourcer, bl.a. i form af urtemedicin, i betydelig grad bidrager til forskningen og udviklingen inden for lægemidler og adgangen til medicin; fremhæver, at intellektuelle ejendomsrettigheder ikke bør hindre adgangen til lægemidler til en overkommelig pris, navnlig hvis de intellektuelle ejendomsrettigheder afhænger af genetiske ressourcer, der stammer fra udviklingslande; |
| --- | --- |

12.

minder om, at genetiske ressourcer, bl.a. i form af urtemedicin, i betydelig grad bidrager til forskningen og udviklingen inden for lægemidler og adgangen til medicin; fremhæver, at intellektuelle ejendomsrettigheder ikke bør hindre adgangen til lægemidler til en overkommelig pris, navnlig hvis de intellektuelle ejendomsrettigheder afhænger af genetiske ressourcer, der stammer fra udviklingslande;

| 13. | opfordrer EU til at afstå fra at presse udviklingslandene, navnlig de mindst udviklede lande, til gennem bilaterale aftaler at acceptere vidtgående standarder for intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende f.eks. såsæd og medicin i overensstemmelse med EU's udviklingsvenlige politikkohærens; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU til at afstå fra at presse udviklingslandene, navnlig de mindst udviklede lande, til gennem bilaterale aftaler at acceptere vidtgående standarder for intellektuelle ejendomsrettigheder vedrørende f.eks. såsæd og medicin i overensstemmelse med EU's udviklingsvenlige politikkohærens;

| 14. | understreger, at bekæmpelse af biopirateri indebærer, at nye tiltag indføres og eksisterende tiltag opgraderes for så vidt angår multilateral adgang og fordeling af fordele inden for landbrug og sundhed, eksempelvis den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet — f.eks. ved at finde nye metoder til at skaffe midler til fonden for fordeling af fordele — eller WHO's mellemstatslige møde om beredskab over for influenzapandemi; |
| --- | --- |

14.

understreger, at bekæmpelse af biopirateri indebærer, at nye tiltag indføres og eksisterende tiltag opgraderes for så vidt angår multilateral adgang og fordeling af fordele inden for landbrug og sundhed, eksempelvis den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet — f.eks. ved at finde nye metoder til at skaffe midler til fonden for fordeling af fordele — eller WHO's mellemstatslige møde om beredskab over for influenzapandemi;

| 15. | er af den opfattelse, at fremtidige bilaterale og multilaterale aftaler med et harmoniseringssigte, og navnlig de, der vedrører omfanget af undtagelser og begrænsninger for patentrettigheder, skal underkastes nøje granskning ud fra et udviklingsperspektiv, i den hensigt at opnå global lighed på folkesundhedsområdet i tråd med gennemførelsen af artikel 6 i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen, sikre lokal viden og, mht. planteavleres rettigheder, sikre deres adgang til frø; |
| --- | --- |

15.

er af den opfattelse, at fremtidige bilaterale og multilaterale aftaler med et harmoniseringssigte, og navnlig de, der vedrører omfanget af undtagelser og begrænsninger for patentrettigheder, skal underkastes nøje granskning ud fra et udviklingsperspektiv, i den hensigt at opnå global lighed på folkesundhedsområdet i tråd med gennemførelsen af artikel 6 i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen, sikre lokal viden og, mht. planteavleres rettigheder, sikre deres adgang til frø;

II.   
  Oprindelige og lokale samfunds rettigheder vedrørende traditionel viden

| 16. | bemærker, at traditionel viden er en betegnelse for viden, som konkrete oprindelige og lokale samfund er i besiddelse af i fællesskab med mange samfundssegmenter i en bestemt region eller et bestemt land; påpeger, at traditionel viden omfatter »immaterielle værdier«, og at bevarelse af kulturarven rent faktisk er af største vigtighed i alle dens udtryksformer, herunder sociale, religiøse, kulturelle og landskabsmæssige værdier; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at traditionel viden er en betegnelse for viden, som konkrete oprindelige og lokale samfund er i besiddelse af i fællesskab med mange samfundssegmenter i en bestemt region eller et bestemt land; påpeger, at traditionel viden omfatter »immaterielle værdier«, og at bevarelse af kulturarven rent faktisk er af største vigtighed i alle dens udtryksformer, herunder sociale, religiøse, kulturelle og landskabsmæssige værdier;

| 17. | påpeger, at tre fjerdedele af verdens befolkning er afhængig af naturlig traditionel medicin fra planter; er tilsvarende af den opfattelse, at biopirateri giver god grund til at beskytte traditionel viden, navnlig når denne viden er knyttet til genetiske ressourcer af økonomisk værdi for industrien; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at tre fjerdedele af verdens befolkning er afhængig af naturlig traditionel medicin fra planter; er tilsvarende af den opfattelse, at biopirateri giver god grund til at beskytte traditionel viden, navnlig når denne viden er knyttet til genetiske ressourcer af økonomisk værdi for industrien;

| 18. | fremhæver faren ved udelukkende at vurdere traditionel viden ud fra en kommerciel synsvinkel; påpeger, at den nuværende ramme vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder ikke er tilpasset til en så heterogen gruppe som personer med traditionel viden; understreger derfor behovet for at etablere en international sui generis-ordning vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, der blandt andet bevarer interesseforskellene i lokalsamfundene og afspejler sædvaneretten; |
| --- | --- |

18.

fremhæver faren ved udelukkende at vurdere traditionel viden ud fra en kommerciel synsvinkel; påpeger, at den nuværende ramme vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder ikke er tilpasset til en så heterogen gruppe som personer med traditionel viden; understreger derfor behovet for at etablere en international sui generis-ordning vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, der blandt andet bevarer interesseforskellene i lokalsamfundene og afspejler sædvaneretten;

| 19. | konstaterer med bekymring, at indehavere af traditionel viden bl.a. oplever problemer med overvågning og håndhævelse, f.eks. med at konstatere, at der har fundet overtrædelser sted og sikre rettidige løsninger; beklager i denne forbindelse, at traditionel viden, der er knyttet til genetiske ressourcer, ikke er omfattet af overvågningsforanstaltningerne i Nagoyaprotokollen, eftersom der ikke er nogen krav om afgivelse af kontrolstedsoplysninger om den anvendte traditionelle viden, mens den internationalt anerkendte efterlevelsesattest ikke omfatter traditionel viden, der er knyttet til genetiske ressourcer, hvilket begrænser mulighederne for at spore biopirateriet vedrørende denne traditionelle viden; mener, at EU som minimum bør yde det samme beskyttelsesniveau til traditionel viden som til genetiske ressourcer, når Nagoyaprotokollen gennemføres; |
| --- | --- |

19.

konstaterer med bekymring, at indehavere af traditionel viden bl.a. oplever problemer med overvågning og håndhævelse, f.eks. med at konstatere, at der har fundet overtrædelser sted og sikre rettidige løsninger; beklager i denne forbindelse, at traditionel viden, der er knyttet til genetiske ressourcer, ikke er omfattet af overvågningsforanstaltningerne i Nagoyaprotokollen, eftersom der ikke er nogen krav om afgivelse af kontrolstedsoplysninger om den anvendte traditionelle viden, mens den internationalt anerkendte efterlevelsesattest ikke omfatter traditionel viden, der er knyttet til genetiske ressourcer, hvilket begrænser mulighederne for at spore biopirateriet vedrørende denne traditionelle viden; mener, at EU som minimum bør yde det samme beskyttelsesniveau til traditionel viden som til genetiske ressourcer, når Nagoyaprotokollen gennemføres;

| 20. | understreger, at de regler, der fastsættes for at beskytte genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden, skal overholde de internationale forpligtelser vedrørende fremme af og respekt for oprindelige folks rettigheder, der er fastsat i FN's erklæring af 2007 om oprindelige folks rettigheder og ILO-konventionen af 1989 om oprindelige folk og stammefolk (nr. 169); |
| --- | --- |

20.

understreger, at de regler, der fastsættes for at beskytte genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden, skal overholde de internationale forpligtelser vedrørende fremme af og respekt for oprindelige folks rettigheder, der er fastsat i FN's erklæring af 2007 om oprindelige folks rettigheder og ILO-konventionen af 1989 om oprindelige folk og stammefolk (nr. 169);

| 21. | anerkender den potentielle rolle, som ordningen for intellektuel ejendom og patenter spiller i forbindelse med fremme af innovation, overførsel og udbredelse af teknologi til gensidig fordel for interessenter, udbydere, indehavere og brugere af genetiske ressourcer, deres derivater og dertil knyttet traditionel viden på en måde, der er fremmende for velfærd og udvikling, samtidig med at det understreges, at det er nødvendigt at forebygge skadelige virkninger af ordningen for intellektuel ejendom og patenter for oprindelige folks og lokalsamfunds anvendelse af traditionel viden, deres love, praksisser og vidensystemer samt deres evne til at udnytte, udvikle, skabe og beskytte deres viden i forbindelse med genetiske ressourcer; påpeger, at oprindelige folk eller lokalsamfundene i visse tilfælde kan finde, at kontrakter mellem parterne er en mere realistisk løsning med henblik på at fordele fordelene og beskytte deres interesser, samtidig med at miljøet beskyttes, og sociale og økonomiske skader forhindres, f.eks. gennem beskyttelsesklausuler; |
| --- | --- |

21.

anerkender den potentielle rolle, som ordningen for intellektuel ejendom og patenter spiller i forbindelse med fremme af innovation, overførsel og udbredelse af teknologi til gensidig fordel for interessenter, udbydere, indehavere og brugere af genetiske ressourcer, deres derivater og dertil knyttet traditionel viden på en måde, der er fremmende for velfærd og udvikling, samtidig med at det understreges, at det er nødvendigt at forebygge skadelige virkninger af ordningen for intellektuel ejendom og patenter for oprindelige folks og lokalsamfunds anvendelse af traditionel viden, deres love, praksisser og vidensystemer samt deres evne til at udnytte, udvikle, skabe og beskytte deres viden i forbindelse med genetiske ressourcer; påpeger, at oprindelige folk eller lokalsamfundene i visse tilfælde kan finde, at kontrakter mellem parterne er en mere realistisk løsning med henblik på at fordele fordelene og beskytte deres interesser, samtidig med at miljøet beskyttes, og sociale og økonomiske skader forhindres, f.eks. gennem beskyttelsesklausuler;

III.   
  Indsatsen mod biopirateri — vejen frem

| 22. | påpeger, at biopirateri kan tilskrives manglen på national lovgivning og nationale håndhævelsesordninger i udviklingslandene samt manglen på en efterlevelsesordning i de udviklede lande, der sikrer, at genetiske ressourcer indhentes i henhold til kravene om forudgående informeret samtykke og indbyrdes aftalte betingelser i overensstemmelse med udbyderlandenes nationale lovgivning om adgang og fordeling af fordele; glæder sig i denne forbindelse over det udkast til forordning, der er forelagt af Kommissionen, som har til opgave at gennemføre Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele; insisterer ligeledes på vigtigheden af at sikre effektive klagemuligheder i tilfælde af tvister og adgang til domstolene; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at biopirateri kan tilskrives manglen på national lovgivning og nationale håndhævelsesordninger i udviklingslandene samt manglen på en efterlevelsesordning i de udviklede lande, der sikrer, at genetiske ressourcer indhentes i henhold til kravene om forudgående informeret samtykke og indbyrdes aftalte betingelser i overensstemmelse med udbyderlandenes nationale lovgivning om adgang og fordeling af fordele; glæder sig i denne forbindelse over det udkast til forordning, der er forelagt af Kommissionen, som har til opgave at gennemføre Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele; insisterer ligeledes på vigtigheden af at sikre effektive klagemuligheder i tilfælde af tvister og adgang til domstolene;

| 23. | minder om, at der skal træffes foranstaltninger i både udviklingslandene og de udviklede lande for at sikre en effektiv gennemførelse af protokollen; bemærker, at udviklingen i udviklingslandene af lovgivning vedrørende adgang og fordeling af fordele er en forudsætning for brugerlandenes forpligtelse til at overholde kravet om forudgående informeret samtykke; påpeger imidlertid, at dette krav udgør en reel udfordring for landene, da det forudsætter en omfattende lovmæssig og institutionel kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

23.

minder om, at der skal træffes foranstaltninger i både udviklingslandene og de udviklede lande for at sikre en effektiv gennemførelse af protokollen; bemærker, at udviklingen i udviklingslandene af lovgivning vedrørende adgang og fordeling af fordele er en forudsætning for brugerlandenes forpligtelse til at overholde kravet om forudgående informeret samtykke; påpeger imidlertid, at dette krav udgør en reel udfordring for landene, da det forudsætter en omfattende lovmæssig og institutionel kapacitetsopbygning;

| 24. | understreger, at målet med biodiversitetskonventionen kun kan realiseres, hvis fordelene fordeles rimeligt og retfærdigt; tilskynder EU og medlemsstaterne til at opfordre til en hurtig ratifikation af Nagoyaprotokollen med henblik på at bekæmpe biopirateri og fremme rimelighed og retfærdighed i udvekslingen af genetiske ressourcer; fremhæver den rolle, som EU-udviklingssamarbejdet spiller i forhold til at bistå udviklingslandene i forbindelse med lovmæssig og institutionel kapacitetsopbygning vedrørende adgang og fordeling af fordele; mener, at udviklingslandene bør yde støtte til opbygning af databaser over traditionel viden og indhentning af viden om patentansøgningssystemerne; |
| --- | --- |

24.

understreger, at målet med biodiversitetskonventionen kun kan realiseres, hvis fordelene fordeles rimeligt og retfærdigt; tilskynder EU og medlemsstaterne til at opfordre til en hurtig ratifikation af Nagoyaprotokollen med henblik på at bekæmpe biopirateri og fremme rimelighed og retfærdighed i udvekslingen af genetiske ressourcer; fremhæver den rolle, som EU-udviklingssamarbejdet spiller i forhold til at bistå udviklingslandene i forbindelse med lovmæssig og institutionel kapacitetsopbygning vedrørende adgang og fordeling af fordele; mener, at udviklingslandene bør yde støtte til opbygning af databaser over traditionel viden og indhentning af viden om patentansøgningssystemerne;

| 25. | gentager, under henvisning til sin beslutning af 10. maj 2012 om patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder (3), at en alt for bred patentbeskyttelse inden for avl kan hæmme innovation og fremskridt og være til ulempe for små og mellemstore avlsforetagender, idet det vil blokere for deres adgang til genetiske ressourcer; |
| --- | --- |

25.

gentager, under henvisning til sin beslutning af 10. maj 2012 om patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder (3), at en alt for bred patentbeskyttelse inden for avl kan hæmme innovation og fremskridt og være til ulempe for små og mellemstore avlsforetagender, idet det vil blokere for deres adgang til genetiske ressourcer;

Forbedring af database- og oplysningskrav vedrørende genetiske ressourcer og traditionel viden

| 26. | henleder opmærksomheden på forslaget fra udviklingslandene til en bindende forordning, der kræver, at patentansøgere a) oplyser kilde og oprindelse vedrørende genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden, der anvendes i opfindelser, b) fremlægger dokumentation for forudgående informeret samtykke fra kompetente myndigheder i udbyderlandet samt c) fremlægger dokumentation for rimelig og retfærdig fordeling af fordelene, hvilket skal certificeres i et internationalt oprindelsescertifikat; |
| --- | --- |

26.

henleder opmærksomheden på forslaget fra udviklingslandene til en bindende forordning, der kræver, at patentansøgere a) oplyser kilde og oprindelse vedrørende genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden, der anvendes i opfindelser, b) fremlægger dokumentation for forudgående informeret samtykke fra kompetente myndigheder i udbyderlandet samt c) fremlægger dokumentation for rimelig og retfærdig fordeling af fordelene, hvilket skal certificeres i et internationalt oprindelsescertifikat;

| 27. | beklager manglen på entydige statistikker om biopirateri og misbrug og opfordrer til mere EU-forskning og fremlæggelse af oplysninger på området med henblik på at rette op på situationen; understreger ligeledes, at der er behov for bedre data om antallet og indholdet af kontrakter vedrørende adgang og fordeling af fordele: mener, at disse data kunne indhentes ved at oprette et notifikations- og databasesystem gennem biodiversitetskonventionens clearingcenter; |
| --- | --- |

27.

beklager manglen på entydige statistikker om biopirateri og misbrug og opfordrer til mere EU-forskning og fremlæggelse af oplysninger på området med henblik på at rette op på situationen; understreger ligeledes, at der er behov for bedre data om antallet og indholdet af kontrakter vedrørende adgang og fordeling af fordele: mener, at disse data kunne indhentes ved at oprette et notifikations- og databasesystem gennem biodiversitetskonventionens clearingcenter;

| 28. | mener, at et bindende instrument er den sikreste vej til at få brugerlandene til at gennemføre biodiversitetsrelaterede foranstaltninger i systemet for intellektuelle ejendomsrettigheder; opfordrer til, at udstedelsen af patenter skal afhænge af overholdelse af et obligatorisk krav om at oplyse oprindelsen af genetiske ressourcer og traditionel viden i patentansøgninger; understreger, at sådanne oplysninger bør omfatte dokumentation for, at man har tilegnet sig de genetiske ressourcer eller den traditionelle viden i overensstemmelse med gældende regler (dvs. med forudgående informeret samtykke og på indbyrdes aftalte betingelser); |
| --- | --- |

28.

mener, at et bindende instrument er den sikreste vej til at få brugerlandene til at gennemføre biodiversitetsrelaterede foranstaltninger i systemet for intellektuelle ejendomsrettigheder; opfordrer til, at udstedelsen af patenter skal afhænge af overholdelse af et obligatorisk krav om at oplyse oprindelsen af genetiske ressourcer og traditionel viden i patentansøgninger; understreger, at sådanne oplysninger bør omfatte dokumentation for, at man har tilegnet sig de genetiske ressourcer eller den traditionelle viden i overensstemmelse med gældende regler (dvs. med forudgående informeret samtykke og på indbyrdes aftalte betingelser);

| 29. | understreger, at et internationalt instrument, der omfatter oplysningskrav og databaser til beskyttelse af genetiske ressourcer, ikke erstatter en effektiv mekanisme for adgang og fordeling af fordele på nationalt plan; |
| --- | --- |

29.

understreger, at et internationalt instrument, der omfatter oplysningskrav og databaser til beskyttelse af genetiske ressourcer, ikke erstatter en effektiv mekanisme for adgang og fordeling af fordele på nationalt plan;

| 30. | mener, at brugernes direkte underretning om virksomheder, der anvender genetiske ressourcer eller tilknyttet traditionel viden, anvendelse af certifikatoverholdelse og undersøgelse af tvistmuligheder i og uden for national jurisdiktion også kan bidrage effektivt til at begrænse antallet af sager om biopirateri; |
| --- | --- |

30.

mener, at brugernes direkte underretning om virksomheder, der anvender genetiske ressourcer eller tilknyttet traditionel viden, anvendelse af certifikatoverholdelse og undersøgelse af tvistmuligheder i og uden for national jurisdiktion også kan bidrage effektivt til at begrænse antallet af sager om biopirateri;

| 31. | mener, at et klart og sammenhængende system for intellektuel ejendomsret vil kunne bidrage til skabelsen og udbredelsen af viden i udviklingslandene til gavn for den lokale iværksætterånd, forskning og uddannelse samt for bekæmpelsen af fattigdom; |
| --- | --- |

31.

mener, at et klart og sammenhængende system for intellektuel ejendomsret vil kunne bidrage til skabelsen og udbredelsen af viden i udviklingslandene til gavn for den lokale iværksætterånd, forskning og uddannelse samt for bekæmpelsen af fattigdom;

På vej mod et sammenhængende globalt forvaltningssystem

| 32. | mener, at Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder bør være forenelig med Nagoyaprotokollen til biodiversitetskonventionen, og finder det derfor essentielt, at der fastsættes obligatoriske krav om oplysning af oprindelsen af genetiske ressourcer i forbindelse med behandlingen af patentansøgninger for dermed at gøre det muligt at kontrollere, om de er erhvervet lovligt på grundlag af et forudgående informeret samtykke og på indbyrdes aftalte betingelser; |
| --- | --- |

32.

mener, at Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder bør være forenelig med Nagoyaprotokollen til biodiversitetskonventionen, og finder det derfor essentielt, at der fastsættes obligatoriske krav om oplysning af oprindelsen af genetiske ressourcer i forbindelse med behandlingen af patentansøgninger for dermed at gøre det muligt at kontrollere, om de er erhvervet lovligt på grundlag af et forudgående informeret samtykke og på indbyrdes aftalte betingelser;

| 33. | understreger, at sådanne krav kan indføres gennem en ændring af Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder eller i henhold til WIPO-aftalen inden for rammerne af de igangværende drøftelser om udvikling af et eller flere nye internationale retlige instrumenter til beskyttelse af genetiske ressourcer, traditionel viden og traditionelle kulturelle udtryksformer; opfordrer især EU til i overensstemmelse med udviklingsvenlig politikkohærens at støtte udviklingslandenes ønske om en ændring af Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, således at der indsættes en ny artikel 29a om oplysning om oprindelse af genetiske ressourcer og/eller tilknyttet traditionel viden i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen; glæder sig som et første skridt over det forhold, at EU's forslag til forordning om adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele fastsætter et obligatorisk krav om at oplyse oprindelsen af alle genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden; |
| --- | --- |

33.

understreger, at sådanne krav kan indføres gennem en ændring af Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder eller i henhold til WIPO-aftalen inden for rammerne af de igangværende drøftelser om udvikling af et eller flere nye internationale retlige instrumenter til beskyttelse af genetiske ressourcer, traditionel viden og traditionelle kulturelle udtryksformer; opfordrer især EU til i overensstemmelse med udviklingsvenlig politikkohærens at støtte udviklingslandenes ønske om en ændring af Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, således at der indsættes en ny artikel 29a om oplysning om oprindelse af genetiske ressourcer og/eller tilknyttet traditionel viden i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen; glæder sig som et første skridt over det forhold, at EU's forslag til forordning om adgang til genetiske ressourcer og fordeling af fordele fastsætter et obligatorisk krav om at oplyse oprindelsen af alle genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at pålægge sine forhandlere i WIPO's Mellemstatslige Komité for Intellektuel Ejendomsret og Genressourcer, Traditionel Viden og Folklore og i revisionen af TRIPS-aftalen at betragte Nagoyaprotokollen som deres udgangspunkt samt til i forhandlingerne at fokusere på at harmonisere retsgrundlaget for CBD (4) og Nagoyaprotokollen hertil, WIPO, TRIPS-aftalen, ITPGRFA (5) og UPOV (6) samt UNCLOS (7), for så vidt angår maritime genetiske ressourcer; bemærker, at TRIPS-aftalen i overgangsperioden udelukker de mindst udviklede lande (8); understreger, at denne tilgang skal fastholdes i forbindelse med alle revisioner, der måtte følge af CBD-Nagoya-processen; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at pålægge sine forhandlere i WIPO's Mellemstatslige Komité for Intellektuel Ejendomsret og Genressourcer, Traditionel Viden og Folklore og i revisionen af TRIPS-aftalen at betragte Nagoyaprotokollen som deres udgangspunkt samt til i forhandlingerne at fokusere på at harmonisere retsgrundlaget for CBD (4) og Nagoyaprotokollen hertil, WIPO, TRIPS-aftalen, ITPGRFA (5) og UPOV (6) samt UNCLOS (7), for så vidt angår maritime genetiske ressourcer; bemærker, at TRIPS-aftalen i overgangsperioden udelukker de mindst udviklede lande (8); understreger, at denne tilgang skal fastholdes i forbindelse med alle revisioner, der måtte følge af CBD-Nagoya-processen;

| 35. | bifalder initiativer, der giver de rent handelsbaserede organer et alternativ såsom Global Biodiversity Information Facility (GBIF), som fremmer gratis og åben adgang til biodiversitetsdata gennem et globalt samarbejde mellem forskellige regeringer, organisationer og andre internationale interessenter; |
| --- | --- |

35.

bifalder initiativer, der giver de rent handelsbaserede organer et alternativ såsom Global Biodiversity Information Facility (GBIF), som fremmer gratis og åben adgang til biodiversitetsdata gennem et globalt samarbejde mellem forskellige regeringer, organisationer og andre internationale interessenter;

| 36. | bemærker det arbejde, der er udført af det mellemstatslige udvalg for intellektuel ejendom og genetiske ressourcer under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO), og tilskynder til, at der træffes tilsvarende foranstaltninger og anvendes sammenhængende definitioner på EU-niveau; |
| --- | --- |

36.

bemærker det arbejde, der er udført af det mellemstatslige udvalg for intellektuel ejendom og genetiske ressourcer under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO), og tilskynder til, at der træffes tilsvarende foranstaltninger og anvendes sammenhængende definitioner på EU-niveau;

o

o o

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 213 af 30.7.1998, s. 13.

(2)  EUT C 371 E af 20.12.2011, s. 14.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0202.

(4)  Konventionen om biologisk mangfoldighed.

(5)  Den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer til fødevarer og landbrug.

(6)  Den Internationale Union til Beskyttelse af Plantenyheder.

(7)  FN's havretskonvention.

(8)

Artikel 66, stk. 1, i TRIPS-aftalen; Rådets afgørelse om TRIPS af 29. november 2005.

---

Onsdag den 16. januar 2013

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/62

---

P7_TA(2013)0011

Offentlige finanser i ØMU — 2011 og 2012

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om offentlige finanser i ØMU — 2011 og 2012 (2011/2274(INI))

(2015/C 440/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument »Public finances in EMU 2011« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument »Public finances in EMU 2011« (1),

| — | der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument »Public finances in EMU 2012« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument »Public finances in EMU 2012« (2),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136, sammenholdt med artikel 121, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136, sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (3),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (5),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (8),

| — | der henviser til bilag I til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24.—25. marts 2011 med titlen »Europluspagten: stærkere samordning af den økonomiske politik med henblik på konkurrenceevne og konvergens« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til bilag I til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 24.—25. marts 2011 med titlen »Europluspagten: stærkere samordning af den økonomiske politik med henblik på konkurrenceevne og konvergens« (9),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28.—29. juni 2012, navnlig til det hertil vedlagte bilag »Vækst- og beskæftigelsespagt«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28.—29. juni 2012, navnlig til det hertil vedlagte bilag »Vækst- og beskæftigelsespagt«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2011 om den årlige vækstundersøgelse 2012 (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2011 om den årlige vækstundersøgelse 2012 (COM(2011)0815),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om en resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om en resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2012 om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2012 om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012 (11),

| — | der henviser til IMF-rapporten »World Economic Outlook« fra oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til IMF-rapporten »World Economic Outlook« fra oktober 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0425/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0425/2012),

| A. | der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise og bankkrisen ikke er aftaget og har påvist, at problemer med de offentlige finanser har negative konsekvenser for den samfundsøkonomiske udvikling og den politiske stabilitet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise og bankkrisen ikke er aftaget og har påvist, at problemer med de offentlige finanser har negative konsekvenser for den samfundsøkonomiske udvikling og den politiske stabilitet;

| B. | der henviser til, at den offentlige gæld i forhold til BNP i euroområdet steg fra 86,2 % i første kvartal 2011 til 88,2 % i første kvartal 2012; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den offentlige gæld i forhold til BNP i euroområdet steg fra 86,2 % i første kvartal 2011 til 88,2 % i første kvartal 2012;

| C. | der henviser til, at de seneste reformer af EU's rammer for økonomisk og budgetmæssig styring ikke kan løse krisen alene; der henviser til, at der er behov for en samlet indsats for at løse problemet med en for stor makrofinansiel ubalance på en symmetrisk måde og styrke den overordnede samfundsøkonomiske konvergens og solidaritet inden for Den Økonomiske og Monetære Union; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de seneste reformer af EU's rammer for økonomisk og budgetmæssig styring ikke kan løse krisen alene; der henviser til, at der er behov for en samlet indsats for at løse problemet med en for stor makrofinansiel ubalance på en symmetrisk måde og styrke den overordnede samfundsøkonomiske konvergens og solidaritet inden for Den Økonomiske og Monetære Union;

| D. | der henviser til, at troværdige tilsagn om vækstfremmende konsolidering er en forudsætning for, at der kan findes en holdbar løsning på problemet med uforholdsmæssig stor gæld og uforholdsmæssig store underskud i de fleste af euroområdets medlemsstater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at troværdige tilsagn om vækstfremmende konsolidering er en forudsætning for, at der kan findes en holdbar løsning på problemet med uforholdsmæssig stor gæld og uforholdsmæssig store underskud i de fleste af euroområdets medlemsstater;

| E. | der henviser til, at der er sket betydelige fremskridt i EU-landene med hensyn til en konsolidering af de offentlige finanser, men der er stadig mange udfordringer, når det gælder om at forbedre situationen; der henviser til, at den nuværende alvorlige økonomiske nedgang vækker bekymring, da den udgør en trussel mod den betydelige indsats, som medlemsstaterne har gjort i forbindelse med deres budgetkonsolideringsstrategier; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er sket betydelige fremskridt i EU-landene med hensyn til en konsolidering af de offentlige finanser, men der er stadig mange udfordringer, når det gælder om at forbedre situationen; der henviser til, at den nuværende alvorlige økonomiske nedgang vækker bekymring, da den udgør en trussel mod den betydelige indsats, som medlemsstaterne har gjort i forbindelse med deres budgetkonsolideringsstrategier;

| F. | der henviser til, at medlemsstaterne ikke alle befinder sig i samme situation, hvorfor man bør følge forskellige bæredygtige og vækstfremmende strategier, der er i tråd med de landespecifikke henstillinger fra Rådet og afspejler de landespecifikke finanspolitiske og makrofinansielle risici samt de økonomiske og sociale vilkår; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medlemsstaterne ikke alle befinder sig i samme situation, hvorfor man bør følge forskellige bæredygtige og vækstfremmende strategier, der er i tråd med de landespecifikke henstillinger fra Rådet og afspejler de landespecifikke finanspolitiske og makrofinansielle risici samt de økonomiske og sociale vilkår;

| G. | der henviser til, at de seneste landespecifikke henstillinger i uforholdsmæssig grad lagde vægten på nødvendigheden af at skære i lønninger og udgifterne til socialsikring samt på en reform af de offentlige pensionsordninger, hvorimod der generelt er lagt alt for ringe vægt på specifikke henstillinger vedrørende andre områder såsom kapitalvindingsskat, forbrugsafgifter, ejendomsskatter og miljøafgifter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de seneste landespecifikke henstillinger i uforholdsmæssig grad lagde vægten på nødvendigheden af at skære i lønninger og udgifterne til socialsikring samt på en reform af de offentlige pensionsordninger, hvorimod der generelt er lagt alt for ringe vægt på specifikke henstillinger vedrørende andre områder såsom kapitalvindingsskat, forbrugsafgifter, ejendomsskatter og miljøafgifter;

| H. | der henviser til, at navnlig de medlemsstater, som nyder godt af finansielle støtteprogrammer, og dem, som følges tæt af markederne, bør gennemføre pålidelige og langsigtede budgetkonsolideringsstrategier; der henviser til, at der med det samme skal tages fat på de negative afsmittende virkninger i ØMU-området for at genskabe balancen i og justere den nødvendige indsats for at overvinde krisen i samtlige medlemsstater; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at navnlig de medlemsstater, som nyder godt af finansielle støtteprogrammer, og dem, som følges tæt af markederne, bør gennemføre pålidelige og langsigtede budgetkonsolideringsstrategier; der henviser til, at der med det samme skal tages fat på de negative afsmittende virkninger i ØMU-området for at genskabe balancen i og justere den nødvendige indsats for at overvinde krisen i samtlige medlemsstater;

| I. | der henviser til, at demokrati forudsætter en intensiv offentlig kontrol med alle lag i de beslutningstagende organer med ansvar for økonomien og de forskellige politikker i forbindelse hermed samt ansvarlighed og legitimeringsmekanismer |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at demokrati forudsætter en intensiv offentlig kontrol med alle lag i de beslutningstagende organer med ansvar for økonomien og de forskellige politikker i forbindelse hermed samt ansvarlighed og legitimeringsmekanismer

| 1. | glæder sig over den forventede forbedring af EU-medlemsstaternes finanspolitiske situation og over den indsats, som de har gjort for at nå deres finanspolitiske mål; beklager, at den nuværende lavkonjunktur forventes at trække i langdrag; påpeger, at den alvorlige økonomiske nedgang giver anledning til bekymring, da den udgør en trussel mod den betydelige indsats, som medlemsstaterne har gjort for at konsolidere deres budgetter; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den forventede forbedring af EU-medlemsstaternes finanspolitiske situation og over den indsats, som de har gjort for at nå deres finanspolitiske mål; beklager, at den nuværende lavkonjunktur forventes at trække i langdrag; påpeger, at den alvorlige økonomiske nedgang giver anledning til bekymring, da den udgør en trussel mod den betydelige indsats, som medlemsstaterne har gjort for at konsolidere deres budgetter;

| 2. | mener, at pålidelige og langsigtede strategier for budgetkonsolidering fortsat vil være nødvendige som følge af det høje offentlige og private gældsniveau og underskuddet i nogle medlemsstater samt deres vanskeligheder ved at bringe de offentlige finanser tilbage i bæredygtig stand, hvilket udløser et stort pres fra de finansmarkederne; minder om, at de offentlige underskud generelt er mindsket takket være en stor indsats for at konsolidere budgetterne; konstaterer, at Kommissionen nu regner med en negativ vækst i BNP i 2013 i hele EMU-området og en forværring i den finanspolitiske situation i syv EMU-lande i 2013 og 2014; mener derfor, at der i forbindelse med den nødvendige finanspolitiske stramning skal findes en balance mellem fremme af en bæredygtig vækst, økonomisk udvikling og social beskyttelse; |
| --- | --- |

2.

mener, at pålidelige og langsigtede strategier for budgetkonsolidering fortsat vil være nødvendige som følge af det høje offentlige og private gældsniveau og underskuddet i nogle medlemsstater samt deres vanskeligheder ved at bringe de offentlige finanser tilbage i bæredygtig stand, hvilket udløser et stort pres fra de finansmarkederne; minder om, at de offentlige underskud generelt er mindsket takket være en stor indsats for at konsolidere budgetterne; konstaterer, at Kommissionen nu regner med en negativ vækst i BNP i 2013 i hele EMU-området og en forværring i den finanspolitiske situation i syv EMU-lande i 2013 og 2014; mener derfor, at der i forbindelse med den nødvendige finanspolitiske stramning skal findes en balance mellem fremme af en bæredygtig vækst, økonomisk udvikling og social beskyttelse;

| 3. | er dybt bekymret over, at euroområdets marked for statsobligationer fortsat er i vanskeligheder til trods for medlemsstaternes reform- og konsolideringsindsats, hvilket giver sig udslag i store obligationsspænd og rentevolatilitet; bemærker, at den umiddelbare udløser og årsag var de finansielle markeders manglende tiltro til soliditeten af visse eurolandes offentlige finanser; |
| --- | --- |

3.

er dybt bekymret over, at euroområdets marked for statsobligationer fortsat er i vanskeligheder til trods for medlemsstaternes reform- og konsolideringsindsats, hvilket giver sig udslag i store obligationsspænd og rentevolatilitet; bemærker, at den umiddelbare udløser og årsag var de finansielle markeders manglende tiltro til soliditeten af visse eurolandes offentlige finanser;

| 4. | mener, at bestræbelserne på at opnå en bedre samordning og finanspolitisk konsolidering ikke vil føre til de forventede resultater, hvis der ikke gøres noget ved den manglende makroøkonomiske balance mellem medlemsstaterne samt konsekvenserne heraf for genopretningsprocessen; |
| --- | --- |

4.

mener, at bestræbelserne på at opnå en bedre samordning og finanspolitisk konsolidering ikke vil føre til de forventede resultater, hvis der ikke gøres noget ved den manglende makroøkonomiske balance mellem medlemsstaterne samt konsekvenserne heraf for genopretningsprocessen;

| 5. | understreger, at de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed er en forudsætning for vækst og for opretholdelse af de offentlige udgifter, herunder investeringer, på et tilstrækkeligt niveau; påpeger, at et højt gældsniveau vil få negative konsekvenser for sundhedsvæsenet, pensionssystemer og solidariteten mellem generationerne og føre til ringe vækst; |
| --- | --- |

5.

understreger, at de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed er en forudsætning for vækst og for opretholdelse af de offentlige udgifter, herunder investeringer, på et tilstrækkeligt niveau; påpeger, at et højt gældsniveau vil få negative konsekvenser for sundhedsvæsenet, pensionssystemer og solidariteten mellem generationerne og føre til ringe vækst;

| 6. | understreger, at den høje ungdomsarbejdsløshed også vil skade den økonomiske vækst i fremtiden, og at medlemsstaterne derfor allerede nu bør vedtage konkrete tiltag for at mindske den; |
| --- | --- |

6.

understreger, at den høje ungdomsarbejdsløshed også vil skade den økonomiske vækst i fremtiden, og at medlemsstaterne derfor allerede nu bør vedtage konkrete tiltag for at mindske den;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at følge de henstillinger, som Rådet har vedtaget efter indstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der blev fastlagt i stabilitets- og vækstpagten og ændret i lovgivningspakken om økonomisk styring, med henblik på at gennemføre en mere intensiv, troværdig og differentieret finanspolitisk konsolidering, der tager højde for de landespecifikke forhold; opfordrer Rådet til at revidere disse henstillinger for at tage højde for den makroøkonomiske situation; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at følge de henstillinger, som Rådet har vedtaget efter indstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der blev fastlagt i stabilitets- og vækstpagten og ændret i lovgivningspakken om økonomisk styring, med henblik på at gennemføre en mere intensiv, troværdig og differentieret finanspolitisk konsolidering, der tager højde for de landespecifikke forhold; opfordrer Rådet til at revidere disse henstillinger for at tage højde for den makroøkonomiske situation;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at tilstræbe en aftale med Parlamentet for snarest og senest ved årets udgang at få vedtaget den såkaldte »two-pack«; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at tilstræbe en aftale med Parlamentet for snarest og senest ved årets udgang at få vedtaget den såkaldte »two-pack«;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at give medlemsstaterne både negative og positive tilbagemeldinger via eksplicitte og detaljerede landespecifikke henstillinger og til at fremhæve bemærkelsesværdige bestræbelser og bedste praksis; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at give medlemsstaterne både negative og positive tilbagemeldinger via eksplicitte og detaljerede landespecifikke henstillinger og til at fremhæve bemærkelsesværdige bestræbelser og bedste praksis;

| 10. | tilskynder Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at supplere sin traditionelle bæredygtighedsanalyse med alternative metoder; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at offentliggøre indikatorer for denne bæredygtighedsanalyse i de kommende udgaver af rapporterne om de offentlige finanser i ØMU og til at offentliggøre de antagelser, som deres modeller er baseret på, når de vurderer de offentlige udgiftsniveauers multiplikatoreffekt for væksten i BNP; |
| --- | --- |

10.

tilskynder Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at supplere sin traditionelle bæredygtighedsanalyse med alternative metoder; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at offentliggøre indikatorer for denne bæredygtighedsanalyse i de kommende udgaver af rapporterne om de offentlige finanser i ØMU og til at offentliggøre de antagelser, som deres modeller er baseret på, når de vurderer de offentlige udgiftsniveauers multiplikatoreffekt for væksten i BNP;

| 11. | fremhæver EU-budgettets store betydning for mindskelsen af den manglende makroøkonomiske og samfundsmæssige balance i hele EU og dermed for genskabelsen af forudsætningerne for en bæredygtig monetær union; |
| --- | --- |

11.

fremhæver EU-budgettets store betydning for mindskelsen af den manglende makroøkonomiske og samfundsmæssige balance i hele EU og dermed for genskabelsen af forudsætningerne for en bæredygtig monetær union;

| 12. | glæder sig over det nye fokus på skattemæssig decentralisering i 2012-rapporten om de offentlige finanser i ØMU og foreslår, at der i fremtidige udgaver af rapporten altid medtages et kapitel om lokale og regionale offentlige finanser; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over det nye fokus på skattemæssig decentralisering i 2012-rapporten om de offentlige finanser i ØMU og foreslår, at der i fremtidige udgaver af rapporten altid medtages et kapitel om lokale og regionale offentlige finanser;

| 13. | er af den opfattelse, at budgetmæssig konsolidering kan gennemføres effektivt og give langvarige positive resultater, såfremt de bagved liggende foranstaltninger er vækstfremmende, så de fremmer vækst og beskæftigelsesmuligheder og respekterer solidariteten mellem borgere; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at budgetmæssig konsolidering kan gennemføres effektivt og give langvarige positive resultater, såfremt de bagved liggende foranstaltninger er vækstfremmende, så de fremmer vækst og beskæftigelsesmuligheder og respekterer solidariteten mellem borgere;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre vækstorienterede politikker og reformer i tråd med Europa 2020-strategien under hensyntagen til social beskyttelse, social inklusion og offentlige investeringer; minder om sit krav om at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt, bl.a. ved at nedsætte skatten på arbejde, optimere uddannelses- og efteruddannelsesordninger for at tilskynde ældre arbejdstagere til at blive længere i arbejde, nedbringe ungdomsarbejdsløsheden ved at matche de unges kvalifikationer med behovene på arbejdsmarkedet, sikre, at lønningerne holder trit med produktiviteten, omlægning af beskatningen væk fra arbejdet, navnlig på lavindkomstområdet, og over på miljøskadende aktiviteter; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre innovationspolitikker ved at investere i øget produktivitet og knytte det sammen med lønudviklingen og til at skabe et mere konkurrencepræget erhvervsmiljø ved at liberalisere visse erhvervsgrene, fjerne uberettigede begrænsninger på lovregulerede brancher og liberale erhverv, lette adgangen til kredit og gøre det nemmere at starte nye virksomheder; opfordrer endelig til en reform af den offentlige forvaltning ved at fjerne unødig bureaukrati og afskaffe unødvendige forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre vækstorienterede politikker og reformer i tråd med Europa 2020-strategien under hensyntagen til social beskyttelse, social inklusion og offentlige investeringer; minder om sit krav om at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt, bl.a. ved at nedsætte skatten på arbejde, optimere uddannelses- og efteruddannelsesordninger for at tilskynde ældre arbejdstagere til at blive længere i arbejde, nedbringe ungdomsarbejdsløsheden ved at matche de unges kvalifikationer med behovene på arbejdsmarkedet, sikre, at lønningerne holder trit med produktiviteten, omlægning af beskatningen væk fra arbejdet, navnlig på lavindkomstområdet, og over på miljøskadende aktiviteter; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre innovationspolitikker ved at investere i øget produktivitet og knytte det sammen med lønudviklingen og til at skabe et mere konkurrencepræget erhvervsmiljø ved at liberalisere visse erhvervsgrene, fjerne uberettigede begrænsninger på lovregulerede brancher og liberale erhverv, lette adgangen til kredit og gøre det nemmere at starte nye virksomheder; opfordrer endelig til en reform af den offentlige forvaltning ved at fjerne unødig bureaukrati og afskaffe unødvendige forvaltningsniveauer;

| 15. | minder om, at det vigtigste element i forholdet mellem vækst og konsolidering er indholdet i konsolideringen; understreger, at den rigtige blanding af udgifts- og indtægtsrelaterede foranstaltninger afhænger af konteksten og bør vurderes nøje; understreger imidlertid i den forbindelse, at der er tilbøjelighed til, at konsolidering, der er baseret på nedskæring af uproduktive udgifter i stedet for øgede indtægter, i højere grad er varig og vækstfremmende på mellemlang sigt, men konjunkturbremsende på kort sigt; er af den opfattelse, at konsolideringsstrategierne skal afbøde de kortsigtede konjunkturbremsende konsekvenser og samtidig tilsigte at fremme væksten på mellemlang sigt; mener, at de mulige kortsigtede negative konsekvenser af konsolideringen kan mindskes, navnlig hvis de trufne foranstaltninger er troværdige, varige og undgår nedskæringer i de offentlige investeringer i de produktive økonomiske sektorer; |
| --- | --- |

15.

minder om, at det vigtigste element i forholdet mellem vækst og konsolidering er indholdet i konsolideringen; understreger, at den rigtige blanding af udgifts- og indtægtsrelaterede foranstaltninger afhænger af konteksten og bør vurderes nøje; understreger imidlertid i den forbindelse, at der er tilbøjelighed til, at konsolidering, der er baseret på nedskæring af uproduktive udgifter i stedet for øgede indtægter, i højere grad er varig og vækstfremmende på mellemlang sigt, men konjunkturbremsende på kort sigt; er af den opfattelse, at konsolideringsstrategierne skal afbøde de kortsigtede konjunkturbremsende konsekvenser og samtidig tilsigte at fremme væksten på mellemlang sigt; mener, at de mulige kortsigtede negative konsekvenser af konsolideringen kan mindskes, navnlig hvis de trufne foranstaltninger er troværdige, varige og undgår nedskæringer i de offentlige investeringer i de produktive økonomiske sektorer;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at koncentrere konsolideringsindsatsen omkring en kontekstafhængig og hensigtsmæssig blanding af tiltag på udgiftssiden og indtægtssiden og samtidig bibeholde EU 2020-relaterede og bæredygtige vækstfremmende tiltag som f.eks. forskning og udvikling og uddannelse, sundhed og energieffektivitet; mener, at man bør være særlig opmærksom på at opretholde eller styrke dækningen med effektive arbejdsformidlinger og en aktiv arbejdsmarkedspolitik med uddannelses- og videreuddannelsesordninger for jobsøgende, herunder en europæisk jobgaranti for unge arbejdsløse, og nye iværksættere; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til at koncentrere konsolideringsindsatsen omkring en kontekstafhængig og hensigtsmæssig blanding af tiltag på udgiftssiden og indtægtssiden og samtidig bibeholde EU 2020-relaterede og bæredygtige vækstfremmende tiltag som f.eks. forskning og udvikling og uddannelse, sundhed og energieffektivitet; mener, at man bør være særlig opmærksom på at opretholde eller styrke dækningen med effektive arbejdsformidlinger og en aktiv arbejdsmarkedspolitik med uddannelses- og videreuddannelsesordninger for jobsøgende, herunder en europæisk jobgaranti for unge arbejdsløse, og nye iværksættere;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at vurdere den samlede finanspolitiske situation i euroområdet som helhed ved at kombinere de budgettiltag, der er vedtaget på nationalt plan, med den forventede afsmitningseffekt i de enkelte medlemsstater i euroområdet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at vurdere den samlede finanspolitiske situation i euroområdet som helhed ved at kombinere de budgettiltag, der er vedtaget på nationalt plan, med den forventede afsmitningseffekt i de enkelte medlemsstater i euroområdet;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre den metode, der anvendes ved vurderingen af medlemsstaternes strukturelle balancer, samt de ændringer, der er foretaget i denne metode siden 2008, og konsekvenserne af disse ændringer for vurderingen af medlemsstaternes strukturelle balance; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre den metode, der anvendes ved vurderingen af medlemsstaternes strukturelle balancer, samt de ændringer, der er foretaget i denne metode siden 2008, og konsekvenserne af disse ændringer for vurderingen af medlemsstaternes strukturelle balance;

| 19. | understreger, at konsolideringsstrategien også bør fokusere på indtægtssiden i medlemsstaternes budgetter; understreger, at konsolideringstiltag på indtægtssiden navnlig bør fokusere på at reducere skattefradrag, som skaber uproduktive nicher eller ineffektiv og uproduktiv adfærd (»rent-seeking«), på at sænke miljøskadelige støtteordninger samt at skabe miljøafgifter, som rammer kilden til negative eksterne omkostninger, hvilket kan give dobbelt bonus, idet det både forbedrer budgetsituationen og bidrager til at nå målsætningerne for Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

19.

understreger, at konsolideringsstrategien også bør fokusere på indtægtssiden i medlemsstaternes budgetter; understreger, at konsolideringstiltag på indtægtssiden navnlig bør fokusere på at reducere skattefradrag, som skaber uproduktive nicher eller ineffektiv og uproduktiv adfærd (»rent-seeking«), på at sænke miljøskadelige støtteordninger samt at skabe miljøafgifter, som rammer kilden til negative eksterne omkostninger, hvilket kan give dobbelt bonus, idet det både forbedrer budgetsituationen og bidrager til at nå målsætningerne for Europa 2020-strategien;

| 20. | støtter de vedholdende bestræbelser på at reformere og modernisere pensionssystemerne, samtidig med at der fuldt ud respekterer den autonome rolle, som arbejdsmarkedets parter har, og de særlige nationale betingelser, idet der samtidig sikres finansielt bæredygtige og rimelige pensionssystemer på lang sigt; påpeger, at sådanne reformer ud over at bidrage som automatiske stabiliserende faktorer også fungerer som redskaber til sikring af social samhørighed og solidaritet; tilskynder navnlig til foranstaltninger til forhøjelse af den faktiske pensionsalder; støtter politiske tiltag, som sigter mod at øge antallet af arbejdstagere, som beslutter at fortsætte på arbejdsmarkeder i de første år efter pensionsalderen; |
| --- | --- |

20.

støtter de vedholdende bestræbelser på at reformere og modernisere pensionssystemerne, samtidig med at der fuldt ud respekterer den autonome rolle, som arbejdsmarkedets parter har, og de særlige nationale betingelser, idet der samtidig sikres finansielt bæredygtige og rimelige pensionssystemer på lang sigt; påpeger, at sådanne reformer ud over at bidrage som automatiske stabiliserende faktorer også fungerer som redskaber til sikring af social samhørighed og solidaritet; tilskynder navnlig til foranstaltninger til forhøjelse af den faktiske pensionsalder; støtter politiske tiltag, som sigter mod at øge antallet af arbejdstagere, som beslutter at fortsætte på arbejdsmarkeder i de første år efter pensionsalderen;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre konsolideringsprocedurer på indtægtssiden som fokuserer på at forbedre overholdelsen af skattebestemmelserne og ligheden mellem borgerne, navnlig for så vidt angår skattesvig og skatteunddragelse; mener, at der, hvis dette ikke er tilstrækkeligt, bør overvejes en udvidelse af skattegrundlaget, bl.a. for at mindske økonomiske og sociale forvridninger; mener, at der bør gøres en større indsats for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre konsolideringsprocedurer på indtægtssiden som fokuserer på at forbedre overholdelsen af skattebestemmelserne og ligheden mellem borgerne, navnlig for så vidt angår skattesvig og skatteunddragelse; mener, at der, hvis dette ikke er tilstrækkeligt, bør overvejes en udvidelse af skattegrundlaget, bl.a. for at mindske økonomiske og sociale forvridninger; mener, at der bør gøres en større indsats for at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig;

| 22. | mener, at det for at opnå balance på de offentlige budgetter på mellemlang og lang sigt er vigtigt at anvende cost-benefit-analyser på alle infrastrukturprojekter, som vejer tungt i budgettet; |
| --- | --- |

22.

mener, at det for at opnå balance på de offentlige budgetter på mellemlang og lang sigt er vigtigt at anvende cost-benefit-analyser på alle infrastrukturprojekter, som vejer tungt i budgettet;

| 23. | erindrer om, at medlemsstaterne i Europluspagten har forpligtet sig til at reformere skattepolitikken og til jævnligt at føre drøftelser om vedtagelse af bedste praksis; |
| --- | --- |

23.

erindrer om, at medlemsstaterne i Europluspagten har forpligtet sig til at reformere skattepolitikken og til jævnligt at føre drøftelser om vedtagelse af bedste praksis;

| 24. | understreger de lokale og regionale myndigheders rolle med hensyn til at støtte offentlige og private investeringer; understreger vigtigheden af vækstorienterede investeringer for en hurtig økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

24.

understreger de lokale og regionale myndigheders rolle med hensyn til at støtte offentlige og private investeringer; understreger vigtigheden af vækstorienterede investeringer for en hurtig økonomisk genopretning;

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe klarhed omkring ansvar, rolle, indtægtsoverførsler og indtægtskilder for de forskellige administrative niveauer (nationale, regionale og lokale niveauers) i sikringen af sunde og bæredygtige offentlige finanser og navnlig tage hensyn til den effekt, som traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union har på den finanspolitiske autonomi på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaterne til at skabe klarhed omkring ansvar, rolle, indtægtsoverførsler og indtægtskilder for de forskellige administrative niveauer (nationale, regionale og lokale niveauers) i sikringen af sunde og bæredygtige offentlige finanser og navnlig tage hensyn til den effekt, som traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union har på den finanspolitiske autonomi på lokalt og regionalt plan;

| 26. | er bekymret over risikoen for, at udformningen af forholdet mellem centrale og subnationale regeringer kan skade gennemførelsen af en finanspolitisk konsolidering, især hvis decentralisering primært finansieres gennem overførsler fra centralregeringen og ikke matches af et subnationalt ansvar på indtægtssiden; |
| --- | --- |

26.

er bekymret over risikoen for, at udformningen af forholdet mellem centrale og subnationale regeringer kan skade gennemførelsen af en finanspolitisk konsolidering, især hvis decentralisering primært finansieres gennem overførsler fra centralregeringen og ikke matches af et subnationalt ansvar på indtægtssiden;

| 27. | er bekymret over, at der i visse medlemsstater findes undersektorer af regering og ministerier, som ikke har konkrete beføjelser eller opgaver; konstaterer, at disse undersektorer gør den almindelige forvaltning mere ineffektiv og ødsel og derfor bør fjernes som led i de finanspolitiske konsolideringsbestræbelser; |
| --- | --- |

27.

er bekymret over, at der i visse medlemsstater findes undersektorer af regering og ministerier, som ikke har konkrete beføjelser eller opgaver; konstaterer, at disse undersektorer gør den almindelige forvaltning mere ineffektiv og ødsel og derfor bør fjernes som led i de finanspolitiske konsolideringsbestræbelser;

| 28. | bemærker, at finanspolitiske konsolideringsbestræbelser bør fordeles retfærdigt mellem de forskellige forvaltninger under hensyntagen til de opgaver, de udfører; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at finanspolitiske konsolideringsbestræbelser bør fordeles retfærdigt mellem de forskellige forvaltninger under hensyntagen til de opgaver, de udfører;

| 29. | konstaterer, at nogle medlemsstater med et højt gældsniveau fortsat øger nettoantallet af offentligt ansatte på trods af deres løfter om at fastfryse eller mindske de offentligt ansattes andel på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

29.

konstaterer, at nogle medlemsstater med et højt gældsniveau fortsat øger nettoantallet af offentligt ansatte på trods af deres løfter om at fastfryse eller mindske de offentligt ansattes andel på arbejdsmarkedet;

| 30. | opfordrer medlemsstater med budgetproblemer til at prioritere finanspolitisk konsolidering som tilsigter en nedskæring i unødvendige forsvarsudgifterne som f.eks. indkøb af nyt dyrt militært udstyr; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstater med budgetproblemer til at prioritere finanspolitisk konsolidering som tilsigter en nedskæring i unødvendige forsvarsudgifterne som f.eks. indkøb af nyt dyrt militært udstyr;

| 31. | glæder sig over de forskellige bestræbelser på at løse krisen, herunder bæredygtige og vækstfremmende strukturreformer; understreger, den nye styrkede EU-forvaltningsramme, der blev vedtaget for nylig; mener, at disse reformer, selv om de ikke kan løse krisen lige med et, bør tilsigte at øge troværdigheden af den finanspolitiske tilpasning, at mindske dens negative konsekvenser for væksten på kort sigt og at skabe rammerne for en bedre politik, når væksten er vendt tilbage; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over de forskellige bestræbelser på at løse krisen, herunder bæredygtige og vækstfremmende strukturreformer; understreger, den nye styrkede EU-forvaltningsramme, der blev vedtaget for nylig; mener, at disse reformer, selv om de ikke kan løse krisen lige med et, bør tilsigte at øge troværdigheden af den finanspolitiske tilpasning, at mindske dens negative konsekvenser for væksten på kort sigt og at skabe rammerne for en bedre politik, når væksten er vendt tilbage;

| 32. | tilskynder til en økonomisk dialog og et økonomisk samarbejde mellem de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser, de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet som led i det europæiske semester for at drøfte de økonomiske retningslinjer, der er indeholdt i den årlige vækstundersøgelse, og de landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

32.

tilskynder til en økonomisk dialog og et økonomisk samarbejde mellem de regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser, de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet som led i det europæiske semester for at drøfte de økonomiske retningslinjer, der er indeholdt i den årlige vækstundersøgelse, og de landespecifikke henstillinger;

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

33.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2011/pdf/ee-2011-3_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-4_en.pdf

(3)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 12.

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

(5)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 8.

(6)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 33.

(7)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

(8)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 1.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/da/ec/120314.pdf

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0583.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0048.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/67

---

P7_TA(2013)0016

Ungdomsgaranti

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om en ungdomsgaranti (2012/2901(RSP))

(2015/C 440/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 5. december 2012 til Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 5. december 2012 til Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (COM(2012)0729),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af initiativet »Muligheder for unge« (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af initiativet »Muligheder for unge« (COM(2012)0727),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativet »Muligheder for unge« (COM(2011)0933) og Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2012 om initiativet »Muligheder for unge« (1) samt forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om initiativet »Muligheder for unge« (O-000106/2012 — B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativet »Muligheder for unge« (COM(2011)0933) og Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2012 om initiativet »Muligheder for unge« (1) samt forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om initiativet »Muligheder for unge« (O-000106/2012 — B7-0113/2012),

| — | der henviser til erklæringen af 30. januar 2012 fra Det Europæiske Råds medlemmer med titlen »På vej mod vækstfremmende konsolidering og beskæftigelsesfremmende vækst«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 30. januar 2012 fra Det Europæiske Råds medlemmer med titlen »På vej mod vækstfremmende konsolidering og beskæftigelsesfremmende vækst«,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (2),

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 13. juni 2012 med titlen »Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 13. juni 2012 med titlen »Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden« (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »Unge på vej« (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »Unge på vej« (COM(2010)0477),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations dokument fra september 2012 med titlen »Global employment outlook: Bleak labour market prospects for youth« (4) samt til resolutionen og konklusionerne fra Den Internationale Arbejdskonferences 101. samling i Genève i 2012 med titlen »The youth unemployment crisis: A call for action« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations dokument fra september 2012 med titlen »Global employment outlook: Bleak labour market prospects for youth« (4) samt til resolutionen og konklusionerne fra Den Internationale Arbejdskonferences 101. samling i Genève i 2012 med titlen »The youth unemployment crisis: A call for action« (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at den generelle arbejdsløshedsrate som følge af den økonomiske krise i oktober 2012 var steget til et hidtil uset niveau på 10,7 %, og at 25,91 mio. mennesker var jobsøgende (6); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den generelle arbejdsløshedsrate som følge af den økonomiske krise i oktober 2012 var steget til et hidtil uset niveau på 10,7 %, og at 25,91 mio. mennesker var jobsøgende (6);

| B. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløshedsraten er steget markant til 23,4 %, så 5,68 mio. unge nu er arbejdsløse, hvilket til dels afspejler manglende overensstemmelse mellem udbuddet af kompetencer og arbejdsmarkedets efterspørgsel, men ofte uanset de jobsøgendes uddannelsesniveau; der henviser til, at forskning viser, at ungdomsarbejdsløshed ofte giver varige »mén«, som f.eks. øget risiko for fremtidig arbejdsløshed og for permanent social udstødelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløshedsraten er steget markant til 23,4 %, så 5,68 mio. unge nu er arbejdsløse, hvilket til dels afspejler manglende overensstemmelse mellem udbuddet af kompetencer og arbejdsmarkedets efterspørgsel, men ofte uanset de jobsøgendes uddannelsesniveau; der henviser til, at forskning viser, at ungdomsarbejdsløshed ofte giver varige »mén«, som f.eks. øget risiko for fremtidig arbejdsløshed og for permanent social udstødelse;

| C. | der henviser til, at Det Europæiske Råds medlemmer i deres erklæring af 29. juni 2012 indtrængende opfordrede medlemsstaterne til at optrappe indsatsen for at øge ungdomsbeskæftigelsen »med sigte på, at unge, få måneder efter at de har forladt skolen, får et kvalitetstilbud om job, efter- og videreuddannelse eller en lære- eller praktikplads«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Det Europæiske Råds medlemmer i deres erklæring af 29. juni 2012 indtrængende opfordrede medlemsstaterne til at optrappe indsatsen for at øge ungdomsbeskæftigelsen »med sigte på, at unge, få måneder efter at de har forladt skolen, får et kvalitetstilbud om job, efter- og videreuddannelse eller en lære- eller praktikplads«;

| D. | der henviser til, at en ungdomsgaranti vil bidrage til opfyldelsen af tre af målene i Europa 2020-strategien, nemlig at 75 % af befolkningen i aldersgruppen 20-64 bør være i beskæftigelse, at andelen af unge, der forlader skolen tidligt, bør være under 10 %, og at mindst 20 mio. mennesker bør hjælpes ud af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en ungdomsgaranti vil bidrage til opfyldelsen af tre af målene i Europa 2020-strategien, nemlig at 75 % af befolkningen i aldersgruppen 20-64 bør være i beskæftigelse, at andelen af unge, der forlader skolen tidligt, bør være under 10 %, og at mindst 20 mio. mennesker bør hjælpes ud af fattigdom og social udstødelse;

| E. | der henviser til, at krisen har ført til en stigning i usikre ansættelsesformer for unge, med korttids- og deltidskontrakter og ordninger med ubetalt virksomhedspraktik, som alt for ofte erstatter eksisterende job; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at krisen har ført til en stigning i usikre ansættelsesformer for unge, med korttids- og deltidskontrakter og ordninger med ubetalt virksomhedspraktik, som alt for ofte erstatter eksisterende job;

| F. | der henviser til, at omkostningerne for EU ved ikke at forholde sig aktivt til problemet med unge, der ikke er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, anslås til omkring 153 mia. EUR, svarende til 1,2 % af BNP, samt til, at der i øjeblikket er 7,5 mio. af disse unge under 25 i EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at omkostningerne for EU ved ikke at forholde sig aktivt til problemet med unge, der ikke er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, anslås til omkring 153 mia. EUR, svarende til 1,2 % af BNP, samt til, at der i øjeblikket er 7,5 mio. af disse unge under 25 i EU;

| G. | der henviser til, at Kommissionen i sin ungdomsbeskæftigelsespakke stiller krav om en ungdomsgaranti; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen i sin ungdomsbeskæftigelsespakke stiller krav om en ungdomsgaranti;

| 1. | støtter kraftigt Kommissionens initiativ med at foreslå en henstilling fra Rådet om ungdomsgarantiordninger; |
| --- | --- |

1.

støtter kraftigt Kommissionens initiativ med at foreslå en henstilling fra Rådet om ungdomsgarantiordninger;

| 2. | opfordrer medlemsstaternes beskæftigelses- og socialministre til at blive enige om en henstilling fra Rådet under EPSCO-Rådets samling i februar 2013 med sigte på at indføre ungdomsgarantiordninger i alle medlemsstater; understreger, at ungdomsgarantien ikke er en jobgaranti, men et instrument, der sikrer, at alle unge EU-borgere og unge med lovligt ophold i alderen 18-25 år samt nyuddannede under 30 år modtager et tilbud om beskæftigelse af god kvalitet, videreuddannelse eller praktikplads senest fire måneder efter, de er blevet ledige eller har forladt det formelle uddannelsessystem; understreger, at ungdomsgarantiordningerne reelt bør forbedre situationen for unge, der ikke er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse; understreger, at ungdomsgarantiordningerne bør kunne modtage særlige former for EU-finansiering, især i de medlemsstater med de højeste ungdomsarbejdsløshedsrater; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaternes beskæftigelses- og socialministre til at blive enige om en henstilling fra Rådet under EPSCO-Rådets samling i februar 2013 med sigte på at indføre ungdomsgarantiordninger i alle medlemsstater; understreger, at ungdomsgarantien ikke er en jobgaranti, men et instrument, der sikrer, at alle unge EU-borgere og unge med lovligt ophold i alderen 18-25 år samt nyuddannede under 30 år modtager et tilbud om beskæftigelse af god kvalitet, videreuddannelse eller praktikplads senest fire måneder efter, de er blevet ledige eller har forladt det formelle uddannelsessystem; understreger, at ungdomsgarantiordningerne reelt bør forbedre situationen for unge, der ikke er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse; understreger, at ungdomsgarantiordningerne bør kunne modtage særlige former for EU-finansiering, især i de medlemsstater med de højeste ungdomsarbejdsløshedsrater;

| 3. | er af den opfattelse, at EU-finansieringen af ungdomsgarantiordningerne bør spille en central rolle, at specielt Den Europæiske Socialfond (ESF) bør struktureres således, at den giver mulighed for finansiering af ungdomsgarantien, og at ESF derfor bør tildeles mindst 25 % af midlerne i strukturfondene og samhørighedsfonden; mener dog, at der bør tilstræbes en passende balance mellem EU's og medlemsstaternes finansiering; |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at EU-finansieringen af ungdomsgarantiordningerne bør spille en central rolle, at specielt Den Europæiske Socialfond (ESF) bør struktureres således, at den giver mulighed for finansiering af ungdomsgarantien, og at ESF derfor bør tildeles mindst 25 % af midlerne i strukturfondene og samhørighedsfonden; mener dog, at der bør tilstræbes en passende balance mellem EU's og medlemsstaternes finansiering;

| 4. | erkender, at unge ikke udgør en homogen gruppe, og at de står i forskellige sociale situationer, og at medlemsstaterne derfor i varierende grad er parate til at indføre ungdomsgarantien; mener i denne sammenhæng, at alle unge først bør gennemgå en individuel vurdering af deres behov, som skal følges op af særligt skræddersyede serviceydelser; |
| --- | --- |

4.

erkender, at unge ikke udgør en homogen gruppe, og at de står i forskellige sociale situationer, og at medlemsstaterne derfor i varierende grad er parate til at indføre ungdomsgarantien; mener i denne sammenhæng, at alle unge først bør gennemgå en individuel vurdering af deres behov, som skal følges op af særligt skræddersyede serviceydelser;

| 5. | understreger, at et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne og på nationalt plan mellem arbejdsmarkedets parter i de enkelte sektorer, lokale og regionale myndigheder, offentlige og private arbejdsformidlingstjenester samt lokale og regionale uddannelsesinstitutioner og fagskoler er afgørende for en effektiv gennemførelse af ungdomsgarantiordningerne; |
| --- | --- |

5.

understreger, at et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne og på nationalt plan mellem arbejdsmarkedets parter i de enkelte sektorer, lokale og regionale myndigheder, offentlige og private arbejdsformidlingstjenester samt lokale og regionale uddannelsesinstitutioner og fagskoler er afgørende for en effektiv gennemførelse af ungdomsgarantiordningerne;

| 6. | bemærker, at ungdomsgarantiordningerne bør ledsages af nogle kvalitetsmæssige rammer med henblik på at sikre, at der med de almene og erhvervsfaglige uddannelse og de job, der tilbydes, følger passende betaling, arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at ungdomsgarantiordningerne bør ledsages af nogle kvalitetsmæssige rammer med henblik på at sikre, at der med de almene og erhvervsfaglige uddannelse og de job, der tilbydes, følger passende betaling, arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder;

| 7. | bifalder Kommissionens forslag om via en »beskæftigelseskomité« at tilvejebringe multilateral overvågning af gennemførelsen af ungdomsgarantiordningerne, og anmoder om at blive tilknyttet denne komité; |
| --- | --- |

7.

bifalder Kommissionens forslag om via en »beskæftigelseskomité« at tilvejebringe multilateral overvågning af gennemførelsen af ungdomsgarantiordningerne, og anmoder om at blive tilknyttet denne komité;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til navnlig at forbedre uddannelsesstandarderne for unge for i betydelig grad at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder og muligheder i livet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til navnlig at forbedre uddannelsesstandarderne for unge for i betydelig grad at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder og muligheder i livet;

| 9. | erkender, at medlemsstaterne i varierende grad er parate til at indføre ungdomsgarantien, og opfordrer Kommissionen til navnlig at støtte de medlemsstater, der er i økonomiske vanskeligheder; opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af det europæiske semester nøje at overvåge og rapportere om gennemførelsen af ungdomsgarantier og om nødvendigt udpege de medlemsstater, der ikke får dem indført; |
| --- | --- |

9.

erkender, at medlemsstaterne i varierende grad er parate til at indføre ungdomsgarantien, og opfordrer Kommissionen til navnlig at støtte de medlemsstater, der er i økonomiske vanskeligheder; opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af det europæiske semester nøje at overvåge og rapportere om gennemførelsen af ungdomsgarantier og om nødvendigt udpege de medlemsstater, der ikke får dem indført;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0224.

(2)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 29.

(3)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/42/en/1/EF1242EN.pdf

(4)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_188810.pdf

(5)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_185950.pdf

(6)  Eurostat, november 2012: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30112012-BP/EN/3-30112012-BP-EN.PDF

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/69

---

P7_TA(2013)0017

EU-samhørighedspolitikkens rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om EU-samhørighedspolitikkens og dens aktørers rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik (2012/2099(INI))

(2015/C 440/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til meddelelse af 10. november 2010»Energi 2020 — En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi« (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse af 10. november 2010»Energi 2020 — En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi« (COM(2010)0639),

| — | der henviser til meddelelse af 15. december 2011»Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse af 15. december 2011»Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet og om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet og om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (COM(2011)0370),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0437/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0437/2012),

| A. | der henviser til, at de fælles målsætninger for EU’s energipolitik er forsyningssikkerhed, bæredygtighed og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de fælles målsætninger for EU’s energipolitik er forsyningssikkerhed, bæredygtighed og konkurrenceevne;

| B. | der henviser til, at EU's energipolitik også bør sørge for sikre energiressourcer, spredning af forsyningerne og overkommelige priser for slutbrugerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's energipolitik også bør sørge for sikre energiressourcer, spredning af forsyningerne og overkommelige priser for slutbrugerne;

| C. | der henviser til, at de primære målsætninger for EU’s samhørighedspolitik er den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU’s regioner gennem investeringer i vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de primære målsætninger for EU’s samhørighedspolitik er den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU’s regioner gennem investeringer i vækst og beskæftigelse;

| D. | der henviser til, at samhørighedspolitikkens investeringer i energiområdet bør bidrage til gennemførelsen af begge politikkers mål; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at samhørighedspolitikkens investeringer i energiområdet bør bidrage til gennemførelsen af begge politikkers mål;

| E. | der henviser til, at disse politikker bør fremme vækst og lokal jobskabelse i alle regioner og samtidig sikre bæredygtige energikilder og energiforsyningssikkerhed i hele EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at disse politikker bør fremme vækst og lokal jobskabelse i alle regioner og samtidig sikre bæredygtige energikilder og energiforsyningssikkerhed i hele EU;

| F. | der henviser til, at EU's energimarkeder i stigende grad rækker ud over de nationale grænser, og at denne udvikling vil blive væsentligt forstærket i de kommende år; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's energimarkeder i stigende grad rækker ud over de nationale grænser, og at denne udvikling vil blive væsentligt forstærket i de kommende år;

| G. | der henviser til, at mindst 80 % af EFRU's midler i mere udviklede og 50 % i mindre udviklede regioner ifølge Kommissionens oprindelige forslag skal bevilges til en »lavemissionsøkonomi«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mindst 80 % af EFRU's midler i mere udviklede og 50 % i mindre udviklede regioner ifølge Kommissionens oprindelige forslag skal bevilges til en »lavemissionsøkonomi«;

| H. | der henviser til, at der inden for dette temaområde skal tildeles mindst 20 % og 6 % til henholdsvis energieffektivitet og vedvarende energikilder, hvilket er en betydelig finansieringssum; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der inden for dette temaområde skal tildeles mindst 20 % og 6 % til henholdsvis energieffektivitet og vedvarende energikilder, hvilket er en betydelig finansieringssum;

| I. | der henviser til, at energipriserne er steget kraftigt i de senere år og nu har nået et historisk højt niveau, hvilket indebærer meget store problemer for industrivirksomhederne i EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at energipriserne er steget kraftigt i de senere år og nu har nået et historisk højt niveau, hvilket indebærer meget store problemer for industrivirksomhederne i EU;

| J. | der henviser til, at mindstebeløbet for et projekt, der er berettiget til Elena-støtte er 50 mio. EUR, og at mindstebeløbet for programmet for intelligent energi er over 6 mio. EUR, hvilket overstiger prisen på mange projekter i små lokalsamfund og landbosamfund; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mindstebeløbet for et projekt, der er berettiget til Elena-støtte er 50 mio. EUR, og at mindstebeløbet for programmet for intelligent energi er over 6 mio. EUR, hvilket overstiger prisen på mange projekter i små lokalsamfund og landbosamfund;

| K. | der henviser til, at det i energikøreplanen for 2050 anføres, at vedvarende energi vil komme til at spille en væsentlig rolle i den fremtidige energipolitik; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i energikøreplanen for 2050 anføres, at vedvarende energi vil komme til at spille en væsentlig rolle i den fremtidige energipolitik;

Generel indstilling

| 1. | bifalder den generelle tilgang med at forbinde samhørighedspolitikken med målene i Europa 2020-strategien og flagskibsinitiativerne for at skabe en udvikling i retning af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og for at støtte skiftet til en energieffektiv lavemissionsøkonomi i alle sektorer; minder desuden om strukturfondenes og Samhørighedsfondens betydning for opfyldelsen af disse lang- og kortsigtede målsætninger i overensstemmelse med den solidariske ånd mellem medlemsstaterne, således som den er nedfældet i Lissabontraktaten, og for bekæmpelsen af energifattigdom i EU’s mindst udviklede regioner og i de mest sårbare husstande; |
| --- | --- |

1.

bifalder den generelle tilgang med at forbinde samhørighedspolitikken med målene i Europa 2020-strategien og flagskibsinitiativerne for at skabe en udvikling i retning af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og for at støtte skiftet til en energieffektiv lavemissionsøkonomi i alle sektorer; minder desuden om strukturfondenes og Samhørighedsfondens betydning for opfyldelsen af disse lang- og kortsigtede målsætninger i overensstemmelse med den solidariske ånd mellem medlemsstaterne, således som den er nedfældet i Lissabontraktaten, og for bekæmpelsen af energifattigdom i EU’s mindst udviklede regioner og i de mest sårbare husstande;

| 2. | understreger som følge af den aktuelle krises negative konsekvenser, der øger de lokale og regionale forskelle i Europa, behovet for kraftig EU-støtte til økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

2.

understreger som følge af den aktuelle krises negative konsekvenser, der øger de lokale og regionale forskelle i Europa, behovet for kraftig EU-støtte til økonomisk, social og territorial samhørighed;

| 3. | mener, at europæiske energiprojekter kan bidrage til regional udvikling og et stærkere samarbejde på tværs af grænserne ved at hjælpe regionerne med at øge deres kapacitet til at forvalte energiressourcer; mener, at investeringer i kulstoffattige og vedvarende energikilder og energieffektivitet kan ende med at støtte regional vækst og arbejdspladser; |
| --- | --- |

3.

mener, at europæiske energiprojekter kan bidrage til regional udvikling og et stærkere samarbejde på tværs af grænserne ved at hjælpe regionerne med at øge deres kapacitet til at forvalte energiressourcer; mener, at investeringer i kulstoffattige og vedvarende energikilder og energieffektivitet kan ende med at støtte regional vækst og arbejdspladser;

| 4. | understreger behovet for at skelne mellem på den ene side de samhørighedspolitiske mål, der bidrager til Europa 2020-strategien, og på den anden EU’s bredere energipolitiske mål, som også påvirker de lande, der er berettigede til samhørighedsmidler; understreger, at midler fra Samhørighedsfonden kun må bruges som en ekstra finansieringskilde til energiprojekter, hvis et projekt bidrager til samhørighedspolitikkens mål; |
| --- | --- |

4.

understreger behovet for at skelne mellem på den ene side de samhørighedspolitiske mål, der bidrager til Europa 2020-strategien, og på den anden EU’s bredere energipolitiske mål, som også påvirker de lande, der er berettigede til samhørighedsmidler; understreger, at midler fra Samhørighedsfonden kun må bruges som en ekstra finansieringskilde til energiprojekter, hvis et projekt bidrager til samhørighedspolitikkens mål;

| 5. | mener, at regionerne i Europa bør fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, der tager hensyn til lokale karakteristika og lokale forhold og giver regionerne i Europa tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne fokusere på de bæredygtige energikilder, som er bedst egnet til de lokale og regionale forhold og ressourcer, med henblik på at nå 2020-målene, og at EU bør begynde at måle og gennemføre de europæiske energimål på EU-plan; |
| --- | --- |

5.

mener, at regionerne i Europa bør fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, der tager hensyn til lokale karakteristika og lokale forhold og giver regionerne i Europa tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne fokusere på de bæredygtige energikilder, som er bedst egnet til de lokale og regionale forhold og ressourcer, med henblik på at nå 2020-målene, og at EU bør begynde at måle og gennemføre de europæiske energimål på EU-plan;

| 6. | henstiller, at der tages højde for, at Europas energimarkeder er organiseret i regionale grupper, og er af den opfattelse, at man fremover i højere grad bør være opmærksom på de særlige karakteristika ved de nationale og regionale markeder, således at der kan sikres en korrekt anvendelse af de lovgivningsmæssige bestemmelser; |
| --- | --- |

6.

henstiller, at der tages højde for, at Europas energimarkeder er organiseret i regionale grupper, og er af den opfattelse, at man fremover i højere grad bør være opmærksom på de særlige karakteristika ved de nationale og regionale markeder, således at der kan sikres en korrekt anvendelse af de lovgivningsmæssige bestemmelser;

| 7. | er af den opfattelse, at Den Europæiske Union bør handle så hurtigt som muligt for at sikre sin energimæssige fremtid og beskytte sine interesser på dette område, hvilket vil indebære, at der skal lægges yderligere pres på lokale og regionale repræsentanter, således at disse overholder EU's retningslinjer; er af den opfattelse, at de samtidig bør tilbydes omfattende økonomisk støtte til udarbejdelsen af projekter; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at Den Europæiske Union bør handle så hurtigt som muligt for at sikre sin energimæssige fremtid og beskytte sine interesser på dette område, hvilket vil indebære, at der skal lægges yderligere pres på lokale og regionale repræsentanter, således at disse overholder EU's retningslinjer; er af den opfattelse, at de samtidig bør tilbydes omfattende økonomisk støtte til udarbejdelsen af projekter;

| 8. | understreger, at de planlagte stigninger i energipriserne kan stille borgere i mindre udviklede EU-regioner i en særligt ufordelagtig situation; anmoder derfor om, at dette tages i betragtning i forbindelse med planlægningen af samhørighedspolitikken, og at medlemsstaterne træffer yderligere foranstaltninger for at begrænse virkningerne, navnlig for beskyttede forbrugere; |
| --- | --- |

8.

understreger, at de planlagte stigninger i energipriserne kan stille borgere i mindre udviklede EU-regioner i en særligt ufordelagtig situation; anmoder derfor om, at dette tages i betragtning i forbindelse med planlægningen af samhørighedspolitikken, og at medlemsstaterne træffer yderligere foranstaltninger for at begrænse virkningerne, navnlig for beskyttede forbrugere;

Kapacitetsopbygning

| 9. | understreger, at de nuværende klima- og energimål og eventuelle fremtidige mål efter 2020 bør baseres på en rimelig byrdefordeling mellem de europæiske regioner og bør muliggøre den fremtidige udvikling, der er behov for; |
| --- | --- |

9.

understreger, at de nuværende klima- og energimål og eventuelle fremtidige mål efter 2020 bør baseres på en rimelig byrdefordeling mellem de europæiske regioner og bør muliggøre den fremtidige udvikling, der er behov for;

| 10. | understreger, at bureaukrati og mangel på proceduremæssig klarhed har gjort adgangen til midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden vanskelig og har afholdt de aktører, der har størst behov for sådanne midler, fra at søge; støtter derfor en forenkling af regler og procedurer, fjernelse af bureaukrati og øget fleksibilitet i tildelingen af disse midler både på EU-plan og nationalt plan; mener, at en forenkling vil bidrage til effektiv tildeling af midler, højere udnyttelsesgrader, færre fejl og kortere betalingsperioder og gøre det muligt for de fattigste medlemsstater og regioner at få fuldt udbytte af de finansielle instrumenter, der skal reducere de regionale og mellemstatslige forskelle; mener, at der skal findes en balance mellem forenkling og stabile regler og procedurer; |
| --- | --- |

10.

understreger, at bureaukrati og mangel på proceduremæssig klarhed har gjort adgangen til midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden vanskelig og har afholdt de aktører, der har størst behov for sådanne midler, fra at søge; støtter derfor en forenkling af regler og procedurer, fjernelse af bureaukrati og øget fleksibilitet i tildelingen af disse midler både på EU-plan og nationalt plan; mener, at en forenkling vil bidrage til effektiv tildeling af midler, højere udnyttelsesgrader, færre fejl og kortere betalingsperioder og gøre det muligt for de fattigste medlemsstater og regioner at få fuldt udbytte af de finansielle instrumenter, der skal reducere de regionale og mellemstatslige forskelle; mener, at der skal findes en balance mellem forenkling og stabile regler og procedurer;

| 11. | understreger betydningen af at øge den administrative kapacitet — dog uden at øge den administrative byrde — i medlemsstaterne på regionalt og lokalt plan og blandt interessenterne med henblik på at gøre fuld og effektiv brug af de midler, som i fremtiden tildeles energiprojekter (herunder energieffektivitet og vedvarende energi) under samhørighedspolitikken, overvinde hindringerne for effektive synergier mellem strukturmidler og andre midler og understøtte en effektiv politikudformning og -gennemførelse; opfordrer medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at tiltrække og fastholde kvalificerede medarbejdere til at forvalte EU-midler; |
| --- | --- |

11.

understreger betydningen af at øge den administrative kapacitet — dog uden at øge den administrative byrde — i medlemsstaterne på regionalt og lokalt plan og blandt interessenterne med henblik på at gøre fuld og effektiv brug af de midler, som i fremtiden tildeles energiprojekter (herunder energieffektivitet og vedvarende energi) under samhørighedspolitikken, overvinde hindringerne for effektive synergier mellem strukturmidler og andre midler og understøtte en effektiv politikudformning og -gennemførelse; opfordrer medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at tiltrække og fastholde kvalificerede medarbejdere til at forvalte EU-midler;

| 12. | påpeger, for så vidt angår energiprojekter i stor målestok, de mulige kapacitetsmangler hos forskellige regionale og lokale myndigheder, som i alvorlig grad kan hæmme gennemførelsen; mener følgelig, at det ikke udelukkende er Jessica, Elena og IEE-MLEI, som bør styrkes, men at alle bevillinger til tematiske koncentrationer omkring lavemissionsøkonomi inden for samhørighedspolitikken bør revideres i lyset af deres absorptionsgrad og om nødvendigt justeres inden 2018 — og senest som led i en eventuel almindelig revision af den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

12.

påpeger, for så vidt angår energiprojekter i stor målestok, de mulige kapacitetsmangler hos forskellige regionale og lokale myndigheder, som i alvorlig grad kan hæmme gennemførelsen; mener følgelig, at det ikke udelukkende er Jessica, Elena og IEE-MLEI, som bør styrkes, men at alle bevillinger til tematiske koncentrationer omkring lavemissionsøkonomi inden for samhørighedspolitikken bør revideres i lyset af deres absorptionsgrad og om nødvendigt justeres inden 2018 — og senest som led i en eventuel almindelig revision af den flerårige finansielle ramme;

| 13. | glæder sig over iværksættelsen af det europæiske innovationspartnerskab om intelligente byer og samfund og opfordrer de relevante parter, som er involveret i planlægningsprocessen for bæredygtig byudvikling, til at gøre mere for at gøre opmærksom på og bedre udnytte de fordele, som er til rådighed under initiativerne Jessica og Elena for investeringer i bæredygtig energi på lokalt plan med henblik på at hjælpe byer og regioner med at påbegynde rentable investeringsprojekter inden for energieffektivitet, vedvarende energikilder og bæredygtig transport i byerne; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over iværksættelsen af det europæiske innovationspartnerskab om intelligente byer og samfund og opfordrer de relevante parter, som er involveret i planlægningsprocessen for bæredygtig byudvikling, til at gøre mere for at gøre opmærksom på og bedre udnytte de fordele, som er til rådighed under initiativerne Jessica og Elena for investeringer i bæredygtig energi på lokalt plan med henblik på at hjælpe byer og regioner med at påbegynde rentable investeringsprojekter inden for energieffektivitet, vedvarende energikilder og bæredygtig transport i byerne;

| 14. | understreger betydningen af en regelmæssig gennemgang af tildelingen af samhørighedsmidlerne til energiprojekter for at øge absorptionsgraden og kanalisere midler til programmer, der har en dokumenteret absorptionskapacitet, merværdi og effektivitet; |
| --- | --- |

14.

understreger betydningen af en regelmæssig gennemgang af tildelingen af samhørighedsmidlerne til energiprojekter for at øge absorptionsgraden og kanalisere midler til programmer, der har en dokumenteret absorptionskapacitet, merværdi og effektivitet;

| 15. | understreger, selv om der bakkes op om nye finansielle instrumenter (lån, lånegarantier og egenkapital), at disse bør være et supplement til direkte tilskud til og samfinansiering af energiprojekter og ikke en erstatning herfor; |
| --- | --- |

15.

understreger, selv om der bakkes op om nye finansielle instrumenter (lån, lånegarantier og egenkapital), at disse bør være et supplement til direkte tilskud til og samfinansiering af energiprojekter og ikke en erstatning herfor;

| 16. | henleder medlemsstaternes og Kommissionens opmærksomhed på, at byer, især små og mellemstore byer, og landdistrikter bør være berettigede til direkte finansieringsstøtte til energieffektivitets- og bygningsrenoveringsprojekter og tværregionale og grænseoverskridende projekter, da de sandsynligvis mangler den nødvendige administrative kapacitet til at anvende andre finansielle instrumenter fuldt ud; foreslår i denne forbindelse Kommissionen, at der udarbejdes en energieffektivitetsstrategi for små lokalsamfund; |
| --- | --- |

16.

henleder medlemsstaternes og Kommissionens opmærksomhed på, at byer, især små og mellemstore byer, og landdistrikter bør være berettigede til direkte finansieringsstøtte til energieffektivitets- og bygningsrenoveringsprojekter og tværregionale og grænseoverskridende projekter, da de sandsynligvis mangler den nødvendige administrative kapacitet til at anvende andre finansielle instrumenter fuldt ud; foreslår i denne forbindelse Kommissionen, at der udarbejdes en energieffektivitetsstrategi for små lokalsamfund;

| 17. | mener, at initiativer til fremme af lokal og regional kapacitet inden for energibesparelser bør støttes, bl.a. via EFRU- og ESF-investeringer; |
| --- | --- |

17.

mener, at initiativer til fremme af lokal og regional kapacitet inden for energibesparelser bør støttes, bl.a. via EFRU- og ESF-investeringer;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at oprette et samarbejdsprogram for hele EU på grundlag af erfaringerne fra venskabsbyprogrammet med henblik på at forbedre samarbejdet mellem regioner med høj og lav udnyttelsesgrad af EU-midler og fremme udbredelsen af bedste praksis; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at oprette et samarbejdsprogram for hele EU på grundlag af erfaringerne fra venskabsbyprogrammet med henblik på at forbedre samarbejdet mellem regioner med høj og lav udnyttelsesgrad af EU-midler og fremme udbredelsen af bedste praksis;

Partnerskabsaftaler

| 19. | bemærker, at såfremt projekter skal gennemføres på korrekt vis, bør regionale og lokale myndigheder høres om partnerskabsaftaler, således at de får reel mulighed for at påvirke deres mål, omfanget af udgifter og deres gennemførelse; opfordrer derfor til, at partnerskabsprincippet styrkes yderligere; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at såfremt projekter skal gennemføres på korrekt vis, bør regionale og lokale myndigheder høres om partnerskabsaftaler, således at de får reel mulighed for at påvirke deres mål, omfanget af udgifter og deres gennemførelse; opfordrer derfor til, at partnerskabsprincippet styrkes yderligere;

| 20. | støtter således en forvaltning på flere planer og en decentraliseret tilgang til energipolitik og energieffektivitet, herunder bl.a. »borgmesteraftalen« og en yderligere udvikling af initiativet »intelligente byer«, samt fremme af de bedste løsninger på regionalt og lokalt plan ved hjælp af oplysningskampagner; |
| --- | --- |

20.

støtter således en forvaltning på flere planer og en decentraliseret tilgang til energipolitik og energieffektivitet, herunder bl.a. »borgmesteraftalen« og en yderligere udvikling af initiativet »intelligente byer«, samt fremme af de bedste løsninger på regionalt og lokalt plan ved hjælp af oplysningskampagner;

| 21. | påpeger, at der i forbindelse med samhørighedspolitiske finansieringsordninger bør sikres fuld hensyntagen til regionernes forskellige økonomiske, sociale og territoriale karakteristika; fremhæver i denne forbindelse den rolle, regionerne ved EU's ydre grænser spiller; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at der i forbindelse med samhørighedspolitiske finansieringsordninger bør sikres fuld hensyntagen til regionernes forskellige økonomiske, sociale og territoriale karakteristika; fremhæver i denne forbindelse den rolle, regionerne ved EU's ydre grænser spiller;

| 22. | mener, at selv om forordningen om fælles bestemmelser åbner mulighed for generel øremærkning og andre tematiske mål, bør disse foranstaltninger anvendes på en fleksibel måde inden for partnerskabsaftalerne med henblik på at give medlemsstaterne og deres regioner mulighed for at følge den mest effektive vej mod opfyldelse af Europa 2020-målene og samhørighedspolitikkens mål; |
| --- | --- |

22.

mener, at selv om forordningen om fælles bestemmelser åbner mulighed for generel øremærkning og andre tematiske mål, bør disse foranstaltninger anvendes på en fleksibel måde inden for partnerskabsaftalerne med henblik på at give medlemsstaterne og deres regioner mulighed for at følge den mest effektive vej mod opfyldelse af Europa 2020-målene og samhørighedspolitikkens mål;

| 23. | fremhæver særlig behovet for at anvende brede kriterier til at vurdere de energiprojekter, der er fremlagt med henblik på finansiering via samhørighedspolitikken; bemærker navnlig, at forskellige geografiske forhold betyder, at det er umuligt at have en ensartet energipolitik for alle regioner; |
| --- | --- |

23.

fremhæver særlig behovet for at anvende brede kriterier til at vurdere de energiprojekter, der er fremlagt med henblik på finansiering via samhørighedspolitikken; bemærker navnlig, at forskellige geografiske forhold betyder, at det er umuligt at have en ensartet energipolitik for alle regioner;

Gennemførelse og politiske forslag

| 24. | bemærker, at skønt medlemsstaterne ændrer deres energimiks i overensstemmelse med EU's klimamålsætninger er der stadig mange regioner, som er afhængige af fossile brændstoffer; mener derfor, at alle disse regioner bør tilskyndes til at anvende energikilder, som er forenelige med målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at skønt medlemsstaterne ændrer deres energimiks i overensstemmelse med EU's klimamålsætninger er der stadig mange regioner, som er afhængige af fossile brændstoffer; mener derfor, at alle disse regioner bør tilskyndes til at anvende energikilder, som er forenelige med målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst;

| 25. | understreger, at lokale energikilder skal vælges med omtanke og på en sådan måde, at det sikres, at de på bedst mulig vis passer ind i det regionale landskab; |
| --- | --- |

25.

understreger, at lokale energikilder skal vælges med omtanke og på en sådan måde, at det sikres, at de på bedst mulig vis passer ind i det regionale landskab;

| 26. | mener, at der er behov for ensartede regler på EU-plan og en mekanisme, der giver myndighederne adgang til oplysninger fra hele Unionen med henblik på fuldt ud at forstå markedsudviklingen; |
| --- | --- |

26.

mener, at der er behov for ensartede regler på EU-plan og en mekanisme, der giver myndighederne adgang til oplysninger fra hele Unionen med henblik på fuldt ud at forstå markedsudviklingen;

| 27. | mener, at samhørighedspolitikken kan spille en central rolle i forbindelse med at udnytte potentialet i innovation, forskning og udvikling, således at fremtidige udfordringer på energiområdet kan omdannes til muligheder, der vil bringe Unionens økonomiske styrke tilbage; |
| --- | --- |

27.

mener, at samhørighedspolitikken kan spille en central rolle i forbindelse med at udnytte potentialet i innovation, forskning og udvikling, således at fremtidige udfordringer på energiområdet kan omdannes til muligheder, der vil bringe Unionens økonomiske styrke tilbage;

| 28. | støtter anvendelsen af midler fra samhørigheds- og energipolitikken til projekter på tværs af grænserne med partnerlande uden for EU og forbindelser mellem nationale net; understreger, at regioner, der grænser op til EU, i størst muligt omfang bør integreres i EU-systemet for at sikre bæredygtig udvikling på begge sider af grænsen; understreger, at en sådan finansiering bør være omfattet af reglerne for EU’s energimarked, herunder den tredje energipakke; |
| --- | --- |

28.

støtter anvendelsen af midler fra samhørigheds- og energipolitikken til projekter på tværs af grænserne med partnerlande uden for EU og forbindelser mellem nationale net; understreger, at regioner, der grænser op til EU, i størst muligt omfang bør integreres i EU-systemet for at sikre bæredygtig udvikling på begge sider af grænsen; understreger, at en sådan finansiering bør være omfattet af reglerne for EU’s energimarked, herunder den tredje energipakke;

| 29. | glæder sig over det nye forslag om Connecting Europe-faciliteten som et yderligere og supplerende instrument for samhørighedspolitikken, der skal tage hånd om det omfattende behov for investeringer i modernisering og udvidelse af Europas energiinfrastruktur og derved bidrage til Europa 2020-strategiens mål; opfordrer indtrængende Kommissionen til at maksimere graden af samordning mellem strukturfondene og Samhørighedsfonden på den side og Connecting Europe-faciliteten på den anden side; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over det nye forslag om Connecting Europe-faciliteten som et yderligere og supplerende instrument for samhørighedspolitikken, der skal tage hånd om det omfattende behov for investeringer i modernisering og udvidelse af Europas energiinfrastruktur og derved bidrage til Europa 2020-strategiens mål; opfordrer indtrængende Kommissionen til at maksimere graden af samordning mellem strukturfondene og Samhørighedsfonden på den side og Connecting Europe-faciliteten på den anden side;

| 30. | tilskynder til anvendelse af målsætningen om europæisk territorialt samarbejde og Connecting Europe-faciliteten til gennemførelse af grænseoverskridende strategier for effektiv energiproduktion, -distribution og -anvendelse; understreger betydningen af at tilpasse EU-reglerne om forvaltere af energiinfrastrukturer til en grænseoverskridende sammenhæng; |
| --- | --- |

30.

tilskynder til anvendelse af målsætningen om europæisk territorialt samarbejde og Connecting Europe-faciliteten til gennemførelse af grænseoverskridende strategier for effektiv energiproduktion, -distribution og -anvendelse; understreger betydningen af at tilpasse EU-reglerne om forvaltere af energiinfrastrukturer til en grænseoverskridende sammenhæng;

| 31. | mener, at der bør stilles midler til rådighed fra samhørighedspolitikken til på en struktureret måde at give lokale og regionale myndigheder, SMV’er og enkeltpersoner information om nationale ordninger for vedvarende energi; konstaterer, at der er behov for dette, navnlig i de medlemsstater, hvor der er blevet indført en ordning med »oprindelsescertifikater«, som muligvis kun er til gavn for energiprojekter i stor målestok; |
| --- | --- |

31.

mener, at der bør stilles midler til rådighed fra samhørighedspolitikken til på en struktureret måde at give lokale og regionale myndigheder, SMV’er og enkeltpersoner information om nationale ordninger for vedvarende energi; konstaterer, at der er behov for dette, navnlig i de medlemsstater, hvor der er blevet indført en ordning med »oprindelsescertifikater«, som muligvis kun er til gavn for energiprojekter i stor målestok;

| 32. | opfordrer til, at synergier mellem offentlige og private midler med hensyn til finansiering af energiprojekter anvendes fuldt ud; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, at synergier mellem offentlige og private midler med hensyn til finansiering af energiprojekter anvendes fuldt ud;

| 33. | støtter revisionen af EU’s merværdiafgiftsdirektiv 2006/112/EF for at muliggøre en nedsættelse af den merværdiafgiftssats, som anvendes for de regionale, lokale og grænseoverskridende projekter, der tilstræber at øge energieffektiviteten, samt indkøb af produkter i den højeste energieffektivitetsklasse i henhold til direktiv 2010/30/EU; |
| --- | --- |

33.

støtter revisionen af EU’s merværdiafgiftsdirektiv 2006/112/EF for at muliggøre en nedsættelse af den merværdiafgiftssats, som anvendes for de regionale, lokale og grænseoverskridende projekter, der tilstræber at øge energieffektiviteten, samt indkøb af produkter i den højeste energieffektivitetsklasse i henhold til direktiv 2010/30/EU;

| 34. | mener, at kun de projekter, som har til formål at reducere drivhusgasemissioner, og som er rettet mod anlæg, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, bør udelukkes fra EFRU og Samhørighedsfonden for at undgå uforholdsmæssigt store konsekvenser for mindre udviklede regioner og forsinke deres omstilling til lavemissionsregioner; anmoder Kommissionen om yderligere at præcisere og fastlægge, hvilke energisektorer der ikke vil være berettigede til midler fra samhørighedspolitikken, og at tilbagekalde denne udelukkelse fra projekter, der gennemføres i konvergensregioner; |
| --- | --- |

34.

mener, at kun de projekter, som har til formål at reducere drivhusgasemissioner, og som er rettet mod anlæg, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, bør udelukkes fra EFRU og Samhørighedsfonden for at undgå uforholdsmæssigt store konsekvenser for mindre udviklede regioner og forsinke deres omstilling til lavemissionsregioner; anmoder Kommissionen om yderligere at præcisere og fastlægge, hvilke energisektorer der ikke vil være berettigede til midler fra samhørighedspolitikken, og at tilbagekalde denne udelukkelse fra projekter, der gennemføres i konvergensregioner;

| 35. | konstaterer, at fjernvarme- og kraftvarmeværker er meget udbredte navnlig i Central- og Østeuropa; mener, at opgraderingen af disse værker og deres distributionsnet og om nødvendigt opførelse af højeffektive nye værker vil få positive miljøvirkninger og derfor bør fremmes og støttes via samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

35.

konstaterer, at fjernvarme- og kraftvarmeværker er meget udbredte navnlig i Central- og Østeuropa; mener, at opgraderingen af disse værker og deres distributionsnet og om nødvendigt opførelse af højeffektive nye værker vil få positive miljøvirkninger og derfor bør fremmes og støttes via samhørighedspolitikken;

Energieffektivitet, vedvarende energikilder og infrastruktur

| 36. | er enigt i, at energieffektivitet er afgørende for EU’s energimål og først og fremmest bør fremmes inden for strukturen i den tematiske koncentration og operationelle programmer; mener, at EU-foranstaltninger bør støtte energieffektivitet i energiproduktions-, distributions- og forbrugsfasen; |
| --- | --- |

36.

er enigt i, at energieffektivitet er afgørende for EU’s energimål og først og fremmest bør fremmes inden for strukturen i den tematiske koncentration og operationelle programmer; mener, at EU-foranstaltninger bør støtte energieffektivitet i energiproduktions-, distributions- og forbrugsfasen;

| 37. | mener, det er af afgørende betydning, at der foretages investeringer i energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energi, navnlig i boligsektoren; |
| --- | --- |

37.

mener, det er af afgørende betydning, at der foretages investeringer i energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energi, navnlig i boligsektoren;

| 38. | mener, at det gennem en intelligent anvendelse af EU-midlerne under den kommende programmeringsperiode 2014-2020 vil være muligt at nå målet om energieffektivitet på 20 % og følgelig Den Europæiske Unions målsætninger om bæredygtighed og konkurrenceevne; understreger, at en nedsættelse af forbruget gennem energieffektivitet er den mest bæredygtige måde at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, hvilket vil medføre en importnedgang på omtrent 25 %; |
| --- | --- |

38.

mener, at det gennem en intelligent anvendelse af EU-midlerne under den kommende programmeringsperiode 2014-2020 vil være muligt at nå målet om energieffektivitet på 20 % og følgelig Den Europæiske Unions målsætninger om bæredygtighed og konkurrenceevne; understreger, at en nedsættelse af forbruget gennem energieffektivitet er den mest bæredygtige måde at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, hvilket vil medføre en importnedgang på omtrent 25 %;

| 39. | understreger betydningen af samhørighedspolitikken og af de finansielle ressourcer, den bliver tildelt, for en fuldstændig udvikling af infrastruktur og net (navnlig hvad angår intelligente net og intelligent distribution) til energilagring og -transmission mellem medlemsstaterne og alle EU-regioner, herunder regionerne i den yderste periferi, for det indre energimarkeds gennemførelse og funktion, leveringen af sikker og bæredygtig energi til en overkommelig pris og opnåelsen af konvergensmålet i EU's regioner, samtidig med at der tages hensyn til EU-borgernes behov i hver enkelt medlemsstat; understreger, at ingen region i medlemsstaterne bør være afskåret fra de europæiske gas- og elnet efter 2015 eller lide under en utilstrækkelig forbindelse til energinettene; |
| --- | --- |

39.

understreger betydningen af samhørighedspolitikken og af de finansielle ressourcer, den bliver tildelt, for en fuldstændig udvikling af infrastruktur og net (navnlig hvad angår intelligente net og intelligent distribution) til energilagring og -transmission mellem medlemsstaterne og alle EU-regioner, herunder regionerne i den yderste periferi, for det indre energimarkeds gennemførelse og funktion, leveringen af sikker og bæredygtig energi til en overkommelig pris og opnåelsen af konvergensmålet i EU's regioner, samtidig med at der tages hensyn til EU-borgernes behov i hver enkelt medlemsstat; understreger, at ingen region i medlemsstaterne bør være afskåret fra de europæiske gas- og elnet efter 2015 eller lide under en utilstrækkelig forbindelse til energinettene;

| 40. | understreger nødvendigheden af at udvikle et integreret og indbyrdes forbundet energisystem samt lokale og regionale intelligente distributions- og transmissionsnet for elektricitet og gas, såvel som lagerfaciliteter; mener, at den tematiske koncentration for energi bør støtte etableringen af net og renoveringer med sigte på vedvarende energikilder, dvs. bæredygtig produktion af biogas; |
| --- | --- |

40.

understreger nødvendigheden af at udvikle et integreret og indbyrdes forbundet energisystem samt lokale og regionale intelligente distributions- og transmissionsnet for elektricitet og gas, såvel som lagerfaciliteter; mener, at den tematiske koncentration for energi bør støtte etableringen af net og renoveringer med sigte på vedvarende energikilder, dvs. bæredygtig produktion af biogas;

| 41. | påpeger, at samhørighedspolitikken bør bidrage til en balance i energistrømmene på tværs af medlemsstaternes grænser for at undgå risikoen for strømudfald (f.eks. ved hjælp af transformatorer); |
| --- | --- |

41.

påpeger, at samhørighedspolitikken bør bidrage til en balance i energistrømmene på tværs af medlemsstaternes grænser for at undgå risikoen for strømudfald (f.eks. ved hjælp af transformatorer);

| 42. | bemærker behovet for energieffektivitet og udvikling af vedvarende energi i landdistrikterne; understreger det stigende energibesparelsespotentiale i husstande i landdistrikterne, som kan kræve innovative finansieringsordninger, da disse samfund mangler de nødvendige finansielle institutioner med kapacitet til at støtte sådanne projekter; støtter tiltag, der skal lette landdistrikternes adgang til nye teknologier, navnlig inden for mikroproduktion; |
| --- | --- |

42.

bemærker behovet for energieffektivitet og udvikling af vedvarende energi i landdistrikterne; understreger det stigende energibesparelsespotentiale i husstande i landdistrikterne, som kan kræve innovative finansieringsordninger, da disse samfund mangler de nødvendige finansielle institutioner med kapacitet til at støtte sådanne projekter; støtter tiltag, der skal lette landdistrikternes adgang til nye teknologier, navnlig inden for mikroproduktion;

| 43. | anmoder Kommissionen om at sikre, at energipolitikken afpasses efter landdistrikternes behov ved på en mere sammenhængende og koordineret måde at håndtere de udfordringer og muligheder, som landdistrikterne står over for, når det gælder energianvendelse og -produktion; |
| --- | --- |

43.

anmoder Kommissionen om at sikre, at energipolitikken afpasses efter landdistrikternes behov ved på en mere sammenhængende og koordineret måde at håndtere de udfordringer og muligheder, som landdistrikterne står over for, når det gælder energianvendelse og -produktion;

| 44. | påpeger, at energieffektivitetspotentialet fortsat er uudnyttet i bygge- og transportsektoren, hvor investeringer i opvarmning af bygninger og energieffektiv offentlig transport udgør en mulighed for at øge beskæftigelsen i de pågældende sektorer; mener, at der bør fastlægges flerårige målsætninger i denne henseende; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at energieffektivitetspotentialet fortsat er uudnyttet i bygge- og transportsektoren, hvor investeringer i opvarmning af bygninger og energieffektiv offentlig transport udgør en mulighed for at øge beskæftigelsen i de pågældende sektorer; mener, at der bør fastlægges flerårige målsætninger i denne henseende;

| 45. | bemærker ubalancen mellem de forskellige medlemsstater med hensyn til anvendelsen af bæredygtig ressourcer; understreger de mulige stordriftsfordele ved et grænseoverskridende samarbejde om bæredygtig anvendelse af ressourcer og energieffektivitet; mener, at foranstaltningerne til støtte for ressourceeffektivitet og genbrug af materialer bør styrkes; understreger risikoen for kulstoflækage og virkningen heraf for den regionale udvikling og den sociale samhørighed og mener derfor, at der skal skabes en balance mellem gennemførelsen af vores klimamålsætninger og energisikkerheden i Europas regioner, som er påkrævet af hensyn til en bæredygtig og konkurrencedygtig vækst; |
| --- | --- |

45.

bemærker ubalancen mellem de forskellige medlemsstater med hensyn til anvendelsen af bæredygtig ressourcer; understreger de mulige stordriftsfordele ved et grænseoverskridende samarbejde om bæredygtig anvendelse af ressourcer og energieffektivitet; mener, at foranstaltningerne til støtte for ressourceeffektivitet og genbrug af materialer bør styrkes; understreger risikoen for kulstoflækage og virkningen heraf for den regionale udvikling og den sociale samhørighed og mener derfor, at der skal skabes en balance mellem gennemførelsen af vores klimamålsætninger og energisikkerheden i Europas regioner, som er påkrævet af hensyn til en bæredygtig og konkurrencedygtig vækst;

| 46. | understreger de betydelige fordele ved at anvende strukturfondene og Samhørighedsfonden til gennemførelse af de informations- og kommunikationsnetværk, der er nødvendige for udviklingen af et sikkert og robust intelligent energinet i EU; |
| --- | --- |

46.

understreger de betydelige fordele ved at anvende strukturfondene og Samhørighedsfonden til gennemførelse af de informations- og kommunikationsnetværk, der er nødvendige for udviklingen af et sikkert og robust intelligent energinet i EU;

Konkurrenceevne, beskæftigelse og bekæmpelse af energifattigdom

| 47. | understreger, at investeringer i energiinfrastruktur og energieffektivt byggeri og energieffektiv transport direkte vil føre til skabelsen af nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

47.

understreger, at investeringer i energiinfrastruktur og energieffektivt byggeri og energieffektiv transport direkte vil føre til skabelsen af nye arbejdspladser;

| 48. | opfordrer til udveksling af bedste praksis i hele EU med henblik på at overvåge de vedtagne energipolitikkers indvirkning på energifattigdom; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til udveksling af bedste praksis i hele EU med henblik på at overvåge de vedtagne energipolitikkers indvirkning på energifattigdom;

| 49. | understreger behovet for at håndtere opsplitningen af EU’s energimarked ved at fjerne forhindringer og flaskehalse i de relevante lovgivningsmæssige rammer og systemet for adgang til offentlige og private midler til projektudvikling og -gennemførelse; |
| --- | --- |

49.

understreger behovet for at håndtere opsplitningen af EU’s energimarked ved at fjerne forhindringer og flaskehalse i de relevante lovgivningsmæssige rammer og systemet for adgang til offentlige og private midler til projektudvikling og -gennemførelse;

o

o o

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

50.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/74 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/74

---

P7_TA(2013)0018

Mulighederne for at indføre stabilitetsobligationer

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2013 om muligheden for at indføre stabilitetsobligationer (2012/2028(INI))

(2015/C 440/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de forbedrede rammer for økonomisk styring i Unionen, herunder sixpacken, Parlamentets vedtagne forslag til en twopack og den fællesskabsretlige finanspagt i overensstemmelse med artikel 16 i traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forbedrede rammer for økonomisk styring i Unionen, herunder sixpacken, Parlamentets vedtagne forslag til en twopack og den fællesskabsretlige finanspagt i overensstemmelse med artikel 16 i traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds formands to rapporter med titlen: »Towards a Genuine Economic and Monetary Union«, offentliggjort henholdsvis den 26. juni 2012 (1) og den 12. oktober 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds formands to rapporter med titlen: »Towards a Genuine Economic and Monetary Union«, offentliggjort henholdsvis den 26. juni 2012 (1) og den 12. oktober 2012 (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 28.—29. juni 2012 om at efterforske nye muligheder for at forbedre euroområdets økonomiske og finansielle opbygning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 28.—29. juni 2012 om at efterforske nye muligheder for at forbedre euroområdets økonomiske og finansielle opbygning (3),

| — | der henviser til artikel 125 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde(TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 125 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde(TEUF),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør iværksættes (5); |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør iværksættes (5);

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2011 om mulighederne for at indføre stabilitetsobligationer (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2011 om mulighederne for at indføre stabilitetsobligationer (COM(2011)0818),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2012 om muligheden for at indføre stabilitetsobligationer (6); |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2012 om muligheden for at indføre stabilitetsobligationer (6);

| — | der henviser til den køreplan, der er vedlagt denne beslutning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den køreplan, der er vedlagt denne beslutning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48; |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48;

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Retsudvalget (A7-0402/2012); |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Retsudvalget (A7-0402/2012);

| A. | der henviser til, at Parlamentet anmodede Kommissionen om at forelægge en rapport om muligheden for at indføre euroobligationer, hvilket var en integreret del af overenskomsten mellem Parlamentet og Rådet om pakken om økonomisk styring (sixpack); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet anmodede Kommissionen om at forelægge en rapport om muligheden for at indføre euroobligationer, hvilket var en integreret del af overenskomsten mellem Parlamentet og Rådet om pakken om økonomisk styring (sixpack);

| B. | der henviser til, at grønbogen har igangsat en bred offentlig høring om begrebet stabilitetsobligationer; der henviser til, at grønbogen indeholder en vurdering af mulighederne for, at medlemsstaterne i euroområdet udsteder fælles statsobligationer, og diskuterer forudsætningerne herfor; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at grønbogen har igangsat en bred offentlig høring om begrebet stabilitetsobligationer; der henviser til, at grønbogen indeholder en vurdering af mulighederne for, at medlemsstaterne i euroområdet udsteder fælles statsobligationer, og diskuterer forudsætningerne herfor;

| C. | der henviser til, at euroområdet uagtet det bredere unionsperspektiv befinder sig i en ganske særlig situation, idet de deltagende medlemsstater har en fælles valuta, men ikke en fælles budgetpolitik eller et fælles obligationsmarked; der henviser til, at der derfor er grund til at glæde sig over forslagsudkastene i de to rapporter med titlen »Towards a Genuine Economic and Monetary Union«, som Det Europæiske Råds formand har forelagt, og som udgør et godt udgangspunkt for arbejdet hen imod en sund og egentlig ØMU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at euroområdet uagtet det bredere unionsperspektiv befinder sig i en ganske særlig situation, idet de deltagende medlemsstater har en fælles valuta, men ikke en fælles budgetpolitik eller et fælles obligationsmarked; der henviser til, at der derfor er grund til at glæde sig over forslagsudkastene i de to rapporter med titlen »Towards a Genuine Economic and Monetary Union«, som Det Europæiske Råds formand har forelagt, og som udgør et godt udgangspunkt for arbejdet hen imod en sund og egentlig ØMU;

| D. | der henviser til, at artikel 125 TEUF forbyder medlemsstaterne at påtage sig andre medlemsstaters forpligtelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 125 TEUF forbyder medlemsstaterne at påtage sig andre medlemsstaters forpligtelser;

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Centralbanks (ECB's) pengepolitik ikke er løsningen på de finanspolitiske og strukturelle problemer i medlemsstaterne, og at dens særlige foranstaltninger er af begrænset effektivitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Centralbanks (ECB's) pengepolitik ikke er løsningen på de finanspolitiske og strukturelle problemer i medlemsstaterne, og at dens særlige foranstaltninger er af begrænset effektivitet;

| F. | der henviser til, at ingen forbundsstat (herunder USA og Tyskland) udsteder noget, der svarer til de eurobonds, der er omhandlet i grønbogens metode nr. 1 og 2, idet euroobligationerne her hæves til et niveau, som svarer til et helt nyt koncept, der ikke kan sammenlignes med de gennemprøvede og sikre US Treasury Bonds og tyske Bundesanleihen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ingen forbundsstat (herunder USA og Tyskland) udsteder noget, der svarer til de eurobonds, der er omhandlet i grønbogens metode nr. 1 og 2, idet euroobligationerne her hæves til et niveau, som svarer til et helt nyt koncept, der ikke kan sammenlignes med de gennemprøvede og sikre US Treasury Bonds og tyske Bundesanleihen;

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne har vanskeligt ved at opnå finansiering til rimelige priser på grund af markedets manglende tillid, hvad angår den offentlige gæld, de europæiske bankers situation og de europæiske lederes evne til endegyldigt at forsvare og gennemføre den fælles valuta; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne har vanskeligt ved at opnå finansiering til rimelige priser på grund af markedets manglende tillid, hvad angår den offentlige gæld, de europæiske bankers situation og de europæiske lederes evne til endegyldigt at forsvare og gennemføre den fælles valuta;

| H. | der henviser til, at krisen ikke alene har synliggjort den gensidige afhængighed mellem euroområdets medlemsstater, men også behovet for en mere robust finanspolitisk union med effektive mekanismer til at korrigere uholdbare finanspolitiske tendenser, makroøkonomiske ubalancer, gældsniveauer og de øvre grænser for medlemsstaternes budgetbalancer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at krisen ikke alene har synliggjort den gensidige afhængighed mellem euroområdets medlemsstater, men også behovet for en mere robust finanspolitisk union med effektive mekanismer til at korrigere uholdbare finanspolitiske tendenser, makroøkonomiske ubalancer, gældsniveauer og de øvre grænser for medlemsstaternes budgetbalancer;

| I. | der henviser til, at troværdige tilsagn om vækstfremmede konsolideringsforanstaltninger er en forudsætning for, at der kan findes en holdbar løsning på situationen med uforholdsmæssigt stor gæld og underskud i de fleste af euroområdets medlemsstater; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at troværdige tilsagn om vækstfremmede konsolideringsforanstaltninger er en forudsætning for, at der kan findes en holdbar løsning på situationen med uforholdsmæssigt stor gæld og underskud i de fleste af euroområdets medlemsstater;

| J. | der henviser til, at gensidiggørelsen af euroområdets statsgæld ikke i sig selv kan afhjælpe tabet af konkurrenceevne i euroområdet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at gensidiggørelsen af euroområdets statsgæld ikke i sig selv kan afhjælpe tabet af konkurrenceevne i euroområdet;

| K. | der henviser til, at udstedelsen af fælles gældsbeviser med solidarisk garanti og øget finanspolitisk integration og budgetdisciplin og -kontrol er to sider af samme sag; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udstedelsen af fælles gældsbeviser med solidarisk garanti og øget finanspolitisk integration og budgetdisciplin og -kontrol er to sider af samme sag;

| 1. | bemærker de betragtelige bestræbelser på at afbøde eller løse krisen og fremhæver de nye styrkede styringsrammer for ØMU, de senest indgåede aftaler om redningsfonde og de beslutninger, der er truffet af ECB; mener imidlertid, at der stadig er behov for en aftale om en varig løsning for at få skabt en afbalanceret strategi, som kombinerer solidaritet og ansvar i euroområdet; erindrer om, at tre medlemsstater uden for euroområdet også har modtaget hjælp til at overvinde deres statsgældskrise; |
| --- | --- |

1.

bemærker de betragtelige bestræbelser på at afbøde eller løse krisen og fremhæver de nye styrkede styringsrammer for ØMU, de senest indgåede aftaler om redningsfonde og de beslutninger, der er truffet af ECB; mener imidlertid, at der stadig er behov for en aftale om en varig løsning for at få skabt en afbalanceret strategi, som kombinerer solidaritet og ansvar i euroområdet; erindrer om, at tre medlemsstater uden for euroområdet også har modtaget hjælp til at overvinde deres statsgældskrise;

| 2. | er fortsat særdeles bekymret over den igangværende krise i euroområdet og den trussel, den udgør for velfærden for millioner af mennesker, der lever i fattigdom og arbejdsløshed i hele EU; påpeger, at det — for at kunne bevare Den Økonomiske og Monetære Unions integritet og samtidig kunne gennemføre strukturelle reformer og udvikle en finanspolitisk kapacitet i euroområdet, som kan absorbere landespecifikke økonomiske rystelser og fremme disse reformer — er nødvendigt at finde frem til alternative måder, hvorpå adgangen til markederne kan sikres og låneomkostningerne for medlemsstaterne kan nedbringes, som ikke udelukkende bygger på redningsmekanismer som ESM og EFSF; |
| --- | --- |

2.

er fortsat særdeles bekymret over den igangværende krise i euroområdet og den trussel, den udgør for velfærden for millioner af mennesker, der lever i fattigdom og arbejdsløshed i hele EU; påpeger, at det — for at kunne bevare Den Økonomiske og Monetære Unions integritet og samtidig kunne gennemføre strukturelle reformer og udvikle en finanspolitisk kapacitet i euroområdet, som kan absorbere landespecifikke økonomiske rystelser og fremme disse reformer — er nødvendigt at finde frem til alternative måder, hvorpå adgangen til markederne kan sikres og låneomkostningerne for medlemsstaterne kan nedbringes, som ikke udelukkende bygger på redningsmekanismer som ESM og EFSF;

| 3. | glæder sig over Det Europæiske Råds afgørelse af 30. juni 2012 om at efterforske nye muligheder for at forbedre euroområdets økonomiske og finansielle opbygning, der undgår moralsk hasard, og som skaber sunde og holdbare offentlige finanser; mener, at en langsigtet vision for en stærkere Union bør bygge på øget demokratisk legitimitet, baseres på fællesskabsmetoden og ledsages af en tidsbestemt køreplan; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over Det Europæiske Råds afgørelse af 30. juni 2012 om at efterforske nye muligheder for at forbedre euroområdets økonomiske og finansielle opbygning, der undgår moralsk hasard, og som skaber sunde og holdbare offentlige finanser; mener, at en langsigtet vision for en stærkere Union bør bygge på øget demokratisk legitimitet, baseres på fællesskabsmetoden og ledsages af en tidsbestemt køreplan;

| 4. | bemærker, at den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) og den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) er de vigtigste beskyttelsesforanstaltninger, EU hidtil har udarbejdet; betoner, at ESM's rolle i forbindelse med solvens- og afgrænsningsspørgsmål ikke må undervurderes i fremtiden; glæder sig over, at Det Europæiske Råd den 18.—19. oktober 2012 bebudede, at når der er etableret en effektiv fælles tilsynsmekanisme, der omfatter ECB, vil ESM for bankerne i euroområdet efter en almindelig afgørelse få mulighed for at rekapitalisere bankerne direkte; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) og den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) er de vigtigste beskyttelsesforanstaltninger, EU hidtil har udarbejdet; betoner, at ESM's rolle i forbindelse med solvens- og afgrænsningsspørgsmål ikke må undervurderes i fremtiden; glæder sig over, at Det Europæiske Råd den 18.—19. oktober 2012 bebudede, at når der er etableret en effektiv fælles tilsynsmekanisme, der omfatter ECB, vil ESM for bankerne i euroområdet efter en almindelig afgørelse få mulighed for at rekapitalisere bankerne direkte;

| 5. | understreger, at en troværdig strategi for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer i samtlige medlemsstater er nødvendig for at genoprette den finanspolitiske troværdighed og afgørende for at opnå en holdbar betalingsbalance og sunde og holdbare offentlige finanser; sunde offentlige finanser er nødvendige for indførelsen af et fælles obligationssystem og for, at det kan fungere; |
| --- | --- |

5.

understreger, at en troværdig strategi for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer i samtlige medlemsstater er nødvendig for at genoprette den finanspolitiske troværdighed og afgørende for at opnå en holdbar betalingsbalance og sunde og holdbare offentlige finanser; sunde offentlige finanser er nødvendige for indførelsen af et fælles obligationssystem og for, at det kan fungere;

| 6. | glæder sig over forelæggelsen af grønbogen, som imødekommer et langvarigt ønske fra Parlamentet; mener, at indførelsen af stabilitetsobligationer vil være en operation på niveau med indførelsen af den fælles valuta; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over forelæggelsen af grønbogen, som imødekommer et langvarigt ønske fra Parlamentet; mener, at indførelsen af stabilitetsobligationer vil være en operation på niveau med indførelsen af den fælles valuta;

| 7. | bifalder medlemsstaternes bestræbelser på at opnå finanspolitisk konsolidering og indføre strukturreformer og anerkender den vanskelige og krævende indsats, som de europæiske borgere bliver bedt om at yde; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med at overholde forpligtelser og aftaler, der er indgået om finanspolitisk konsolidering, samtidig med at der tages passende hensyn til den makroøkonomiske kontekst, og til at øge deres bestræbelser på at reducere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer; |
| --- | --- |

7.

bifalder medlemsstaternes bestræbelser på at opnå finanspolitisk konsolidering og indføre strukturreformer og anerkender den vanskelige og krævende indsats, som de europæiske borgere bliver bedt om at yde; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med at overholde forpligtelser og aftaler, der er indgået om finanspolitisk konsolidering, samtidig med at der tages passende hensyn til den makroøkonomiske kontekst, og til at øge deres bestræbelser på at reducere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer;

| 8. | er imidlertid dybt bekymret over, at investorer og aktører på de finansielle markeder til trods for medlemsstaternes reform- og konsolideringsbestræbelser ikke i tilstrækkelig grad værdsætter den hidtidige indsats og opretholder et spekulativt pres på politikkerne, hvilket giver sig udslag i stigende obligationsspænd og øget volatilitet; |
| --- | --- |

8.

er imidlertid dybt bekymret over, at investorer og aktører på de finansielle markeder til trods for medlemsstaternes reform- og konsolideringsbestræbelser ikke i tilstrækkelig grad værdsætter den hidtidige indsats og opretholder et spekulativt pres på politikkerne, hvilket giver sig udslag i stigende obligationsspænd og øget volatilitet;

| 9. | mener, at der er et påtrængende behov for at træffe foranstaltninger med henblik på fastlæggelse af en mere langsigtet vision for euroområdet, som sikrer sunde offentlige finanser, bæredygtig vækst, social samhørighed og høje beskæftigelsesniveauer, og som samtidig forebygger moralsk hasard og støtter konvergens i udviklingen hen imod en finanspolitisk union; glæder sig over, at rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Eurogruppen og Den Europæiske Centralbank har lanceret en debat om en omfattende, ambitiøs og troværdig strategi; |
| --- | --- |

9.

mener, at der er et påtrængende behov for at træffe foranstaltninger med henblik på fastlæggelse af en mere langsigtet vision for euroområdet, som sikrer sunde offentlige finanser, bæredygtig vækst, social samhørighed og høje beskæftigelsesniveauer, og som samtidig forebygger moralsk hasard og støtter konvergens i udviklingen hen imod en finanspolitisk union; glæder sig over, at rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Kommissionen, Eurogruppen og Den Europæiske Centralbank har lanceret en debat om en omfattende, ambitiøs og troværdig strategi;

| 10. | anerkender de tegn på problemer, der viser sig på markederne for ikke-statslig låntagning, og deres forbindelse til presset i de respektive medlemsstater; |
| --- | --- |

10.

anerkender de tegn på problemer, der viser sig på markederne for ikke-statslig låntagning, og deres forbindelse til presset i de respektive medlemsstater;

| 11. | opfordrer medlemsstater med stor ikke-statslig gæld til at indføre mekanismer til udstedelse af fælles stabilitetsobligationer, der gennem krav om finanspolitisk disciplin nedbringer presset på den ikke-statslige gæld til et niveau svarende til presset på de respektive medlemsstaters gæld; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstater med stor ikke-statslig gæld til at indføre mekanismer til udstedelse af fælles stabilitetsobligationer, der gennem krav om finanspolitisk disciplin nedbringer presset på den ikke-statslige gæld til et niveau svarende til presset på de respektive medlemsstaters gæld;

| 12. | glæder sig over, at euroen er steget til en andenplads på verdensplan som global reservevaluta; påpeger, at det er i euroområdets langsigtede, strategiske interesse at udnytte alle mulige fordele ved den fælles valuta, som f.eks. muligheden for at oprette et fælles likvidt og diversificeret obligationsmarked og for at styrke euroen som en global reservevaluta; mener, at dette kræver en integreret europæisk finansiel, økonomisk og budgetmæssig ramme; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at euroen er steget til en andenplads på verdensplan som global reservevaluta; påpeger, at det er i euroområdets langsigtede, strategiske interesse at udnytte alle mulige fordele ved den fælles valuta, som f.eks. muligheden for at oprette et fælles likvidt og diversificeret obligationsmarked og for at styrke euroen som en global reservevaluta; mener, at dette kræver en integreret europæisk finansiel, økonomisk og budgetmæssig ramme;

| 13. | bemærker, at en integreret budgetramme er afgørende for at kunne sikre en forsvarlig finanspolitik, der indbefatter koordinering, fælles beslutningstagning, øget håndhævelse og tilsvarende skridt i retning af fælles udstedelse af gældsbeviser, og at nogle af de foreslåede ordninger for gensidiggørelse af den offentlige gæld i øjeblikket muligvis ikke er forenelig med forfatningsmæssige bestemmelser i visse lande; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at en integreret budgetramme er afgørende for at kunne sikre en forsvarlig finanspolitik, der indbefatter koordinering, fælles beslutningstagning, øget håndhævelse og tilsvarende skridt i retning af fælles udstedelse af gældsbeviser, og at nogle af de foreslåede ordninger for gensidiggørelse af den offentlige gæld i øjeblikket muligvis ikke er forenelig med forfatningsmæssige bestemmelser i visse lande;

| 14. | understreger, at den nuværende situation på kort sigt har fremkaldt en flugt mod kvalitetsinvesteringer (søgen efter de sikreste aktiver, selv med meget lave afkast), hvilket afstedkommer finansieringsvanskeligheder for banker og andre finansielle institutioner; |
| --- | --- |

14.

understreger, at den nuværende situation på kort sigt har fremkaldt en flugt mod kvalitetsinvesteringer (søgen efter de sikreste aktiver, selv med meget lave afkast), hvilket afstedkommer finansieringsvanskeligheder for banker og andre finansielle institutioner;

| 15. | er bekymret over, at banker ligger inde med store beholdninger af statsobligationer, da det skaber en usund feedback-effekt, når presset på statsgæld bliver til pres på bankerne; minder om, at spredningen af aktiver og passiver er et middel til at sikre stabilitet og en af de oversete fordele ved det indre marked; |
| --- | --- |

15.

er bekymret over, at banker ligger inde med store beholdninger af statsobligationer, da det skaber en usund feedback-effekt, når presset på statsgæld bliver til pres på bankerne; minder om, at spredningen af aktiver og passiver er et middel til at sikre stabilitet og en af de oversete fordele ved det indre marked;

| 16. | understreger, at alle eksisterende og fremtidige instrumenter eller institutioner, som i snævrere eller videre forstand er en del af Unionens ramme for økonomisk styring, skal være demokratisk legitimerede; |
| --- | --- |

16.

understreger, at alle eksisterende og fremtidige instrumenter eller institutioner, som i snævrere eller videre forstand er en del af Unionens ramme for økonomisk styring, skal være demokratisk legitimerede;

| 17. | mener, at udsigten til fælles udstedelse af obligationer kan blive et stærkt signal til finansmarkederne, bidrage til at bevare ØMU'ens integritet, understøtte tilbagevenden til økonomisk stabilitet og mindske usikkerheden, forudsat at der gøres fremskridt med EU's finansielle og budgetmæssige integration og overvågning; gentager sin udtalelse om, at sekvensering er et centralt spørgsmål, der omfatter en køreplan i lighed med Maastricht-kriterierne for indførelse af den fælles valuta; anmoder om en nærmere præcisering af Kommissionens forslag om at gøre den fælles udstedelse af obligationer betinget af f.eks. overholdelse af stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

17.

mener, at udsigten til fælles udstedelse af obligationer kan blive et stærkt signal til finansmarkederne, bidrage til at bevare ØMU'ens integritet, understøtte tilbagevenden til økonomisk stabilitet og mindske usikkerheden, forudsat at der gøres fremskridt med EU's finansielle og budgetmæssige integration og overvågning; gentager sin udtalelse om, at sekvensering er et centralt spørgsmål, der omfatter en køreplan i lighed med Maastricht-kriterierne for indførelse af den fælles valuta; anmoder om en nærmere præcisering af Kommissionens forslag om at gøre den fælles udstedelse af obligationer betinget af f.eks. overholdelse af stabilitets- og vækstpagten;

| 18. | anbefaler Kommissionen, at den fastlægger udtrædelses- og tiltrædelseskriterier på grundlag af en stærk finanspolitisk konsolidering og budgetdisciplin, samtidig med at den også tager hensyn til den aktuelle krise og de finanspolitiske tilpasninger, der gennemføres i en række lande i euroområdet. |
| --- | --- |

18.

anbefaler Kommissionen, at den fastlægger udtrædelses- og tiltrædelseskriterier på grundlag af en stærk finanspolitisk konsolidering og budgetdisciplin, samtidig med at den også tager hensyn til den aktuelle krise og de finanspolitiske tilpasninger, der gennemføres i en række lande i euroområdet.

| 19. | noterer sig de positive og negative tendenser i euroområdet siden 1999 og understreger, at rentekonvergens for statsgæld har skabt incitamenter for opbygning af uholdbare gældsniveauer; bemærker, at der i den offentlige og politiske debat er foreslået forskellige muligheder for delvist at udstede fælles obligationer, herunder sammenlægning af visse kortsigtede finansieringsinstrumenter på et begrænset og betinget grundlag (eurobills) eller en gradvis overgang til en europæisk gældsindfrielsesfond; |
| --- | --- |

19.

noterer sig de positive og negative tendenser i euroområdet siden 1999 og understreger, at rentekonvergens for statsgæld har skabt incitamenter for opbygning af uholdbare gældsniveauer; bemærker, at der i den offentlige og politiske debat er foreslået forskellige muligheder for delvist at udstede fælles obligationer, herunder sammenlægning af visse kortsigtede finansieringsinstrumenter på et begrænset og betinget grundlag (eurobills) eller en gradvis overgang til en europæisk gældsindfrielsesfond;

| 20. | understreger, at ethvert skridt i retning af fælles udstedelse af obligationer bør ske under fuldstændig hensyntagen til det indre marked, idet man bør sikre, at der ikke skabes unødvendige hindringer eller ubalancer mellem deltagende og ikke-deltagende medlemsstater; |
| --- | --- |

20.

understreger, at ethvert skridt i retning af fælles udstedelse af obligationer bør ske under fuldstændig hensyntagen til det indre marked, idet man bør sikre, at der ikke skabes unødvendige hindringer eller ubalancer mellem deltagende og ikke-deltagende medlemsstater;

| 21. | minder om, at selv under en ordning med fælles obligationsudstedelse er hver enkelt medlemsstat forpligtet til at tilbagebetale hele sin gæld; minder om, at fælles obligationsudstedelse ikke er nogen garanti mod, at en medlemsstat misligholder sin gæld; |
| --- | --- |

21.

minder om, at selv under en ordning med fælles obligationsudstedelse er hver enkelt medlemsstat forpligtet til at tilbagebetale hele sin gæld; minder om, at fælles obligationsudstedelse ikke er nogen garanti mod, at en medlemsstat misligholder sin gæld;

| 22. | mener, at der kun bør overvejes fælles udstedte obligationer, der sikrer en streng prioritetsrækkefølge blandt obligationsindehaverne, for at beskytte EU's skatteydere; |
| --- | --- |

22.

mener, at der kun bør overvejes fælles udstedte obligationer, der sikrer en streng prioritetsrækkefølge blandt obligationsindehaverne, for at beskytte EU's skatteydere;

| 23. | erkender, at utilstrækkelig konkurrenceevne og manglende gennemførelse af strukturreformer realøkonomisk set er afgørende faktorer for den fortsatte forværring af et lands økonomiske situation; |
| --- | --- |

23.

erkender, at utilstrækkelig konkurrenceevne og manglende gennemførelse af strukturreformer realøkonomisk set er afgørende faktorer for den fortsatte forværring af et lands økonomiske situation;

| 24. | bemærker, at de fleste forslag om euroobligationer omfatter metoder til at begrænse adgangen til obligationerne for medlemsstater, hvis budget er ude af kontrol; opfordrer derfor til at fastholde mekanismer, som kan hjælpe medlemsstater, der møder vanskeligheder i form af en likviditetskrise (i modsætning til en solvenskrise), og som er udelukket fra den fælles udstedelse af obligationer; mener, at ESM bør opretholdes med henblik herpå; mener, at ESM bør underlægges fællesskabsmetoden; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at de fleste forslag om euroobligationer omfatter metoder til at begrænse adgangen til obligationerne for medlemsstater, hvis budget er ude af kontrol; opfordrer derfor til at fastholde mekanismer, som kan hjælpe medlemsstater, der møder vanskeligheder i form af en likviditetskrise (i modsætning til en solvenskrise), og som er udelukket fra den fælles udstedelse af obligationer; mener, at ESM bør opretholdes med henblik herpå; mener, at ESM bør underlægges fællesskabsmetoden;

| 25. | anmoder Kommissionen om at uddybe kriterierne for tildeling af lån til medlemsstaterne, eftersom det kun anføres i grønbogen, at dette vil ske »ud fra deres respektive finansieringsbehov«; understreger, at evnen til at betale renter og afdrag på gælden bør være et af de centrale tildelingskriterier; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om at uddybe kriterierne for tildeling af lån til medlemsstaterne, eftersom det kun anføres i grønbogen, at dette vil ske »ud fra deres respektive finansieringsbehov«; understreger, at evnen til at betale renter og afdrag på gælden bør være et af de centrale tildelingskriterier;

| 26. | påpeger, at det af Kommissionens grønbog fremgår, at loftet på 60 % i forslagene om de blå obligationer er for højt til at sikre stabiliteten i systemet, og anmoder om yderligere oplysninger vedrørende dette loft; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at det af Kommissionens grønbog fremgår, at loftet på 60 % i forslagene om de blå obligationer er for højt til at sikre stabiliteten i systemet, og anmoder om yderligere oplysninger vedrørende dette loft;

| 27. | mener, at det er afgørende at fastlægge en køreplan for på kort sigt at finde en udvej ud af den nuværende krise og for på langt sigt at kunne bevæge sig i retning af en finanspolitisk union gennem fuldstændiggørelse, styrkelse og uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union; |
| --- | --- |

27.

mener, at det er afgørende at fastlægge en køreplan for på kort sigt at finde en udvej ud af den nuværende krise og for på langt sigt at kunne bevæge sig i retning af en finanspolitisk union gennem fuldstændiggørelse, styrkelse og uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union;

| 28. | opfordrer Kommissionen til snarest muligt at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport, der undersøger mulighederne for og — hvis det er relevant — fremsætter forslag til en køreplan for fælles udstedelse af offentlige gældsinstrumenter under hensyntagen til finansielle, skattemæssige og juridiske forhold; mener, at Kommissionen i denne forbindelse og parallelt med Van Rompuys foreløbige rapport af 12. oktober 2012 især bør vurdere, om det er muligt at indføre en indfrielsesfond, der kombinerer midlertidig fælles udstedelse af gældsinstrumenter og strenge forskrifter om budgetjusteringer for de lande, hvis gæld overstiger 60 % af BNP, hvor de deltagende lande forpligter sig til at betale deres gæld tilbage, således at alle deltagende lande får mulighed for at reducere usædvanlig stor gæld over en periode på omkring 25 år, hvilket er en længere frist end den, der er fastsat i den fornyede stabilitets- og vækstpagt, men som også i praksis forudsætter tilstrækkelig økonomisk vækst og meget streng finansiel disciplin; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til snarest muligt at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport, der undersøger mulighederne for og — hvis det er relevant — fremsætter forslag til en køreplan for fælles udstedelse af offentlige gældsinstrumenter under hensyntagen til finansielle, skattemæssige og juridiske forhold; mener, at Kommissionen i denne forbindelse og parallelt med Van Rompuys foreløbige rapport af 12. oktober 2012 især bør vurdere, om det er muligt at indføre en indfrielsesfond, der kombinerer midlertidig fælles udstedelse af gældsinstrumenter og strenge forskrifter om budgetjusteringer for de lande, hvis gæld overstiger 60 % af BNP, hvor de deltagende lande forpligter sig til at betale deres gæld tilbage, således at alle deltagende lande får mulighed for at reducere usædvanlig stor gæld over en periode på omkring 25 år, hvilket er en længere frist end den, der er fastsat i den fornyede stabilitets- og vækstpagt, men som også i praksis forudsætter tilstrækkelig økonomisk vækst og meget streng finansiel disciplin;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at udstede fælles kortfristet gæld i form af eurogældsbeviser som omtalt i Van Rompuys rapport af 12. oktober 2012 for at beskytte medlemsstater med en grundlæggende bæredygtig finanspolitik mod at løbe tør for likviditet samt mod vekselvirkning mellem stats- og bankkriser og panikfremkaldte negative eksterne virkninger, der skaber massive markedsforvridninger og genererer implicitte subsidier til medlemsstater med unormalt lave renter på deres statsobligationer; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje at udstede fælles kortfristet gæld i form af eurogældsbeviser som omtalt i Van Rompuys rapport af 12. oktober 2012 for at beskytte medlemsstater med en grundlæggende bæredygtig finanspolitik mod at løbe tør for likviditet samt mod vekselvirkning mellem stats- og bankkriser og panikfremkaldte negative eksterne virkninger, der skaber massive markedsforvridninger og genererer implicitte subsidier til medlemsstater med unormalt lave renter på deres statsobligationer;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at bevæge sig i retning af et system med European Safe Bonds eller andre forslag baseret på ideen om en kurv af obligationer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at bevæge sig i retning af et system med European Safe Bonds eller andre forslag baseret på ideen om en kurv af obligationer;

| 31. | mener, at eurogældsbeviser, der kunne være begrænsede i tid og mængde, ville give tid og stabilitet til at få andre foranstaltninger såsom stabilitets- og vækstpagten og twopacken til at fungere og til at iværksætte yderligere langsigtede foranstaltninger med henblik på den fremtidige integration af euroområdet; |
| --- | --- |

31.

mener, at eurogældsbeviser, der kunne være begrænsede i tid og mængde, ville give tid og stabilitet til at få andre foranstaltninger såsom stabilitets- og vækstpagten og twopacken til at fungere og til at iværksætte yderligere langsigtede foranstaltninger med henblik på den fremtidige integration af euroområdet;

| 32. | anmoder Kommissionen om at klarlægge de juridiske begrænsninger for den fælles udstedelse af obligationer, især artikel 125 TEUF og dennes konsekvenser for de tre mulige udstedelsesformer, solidarisk hæftelse, pro rata-hæftelse samt solidarisk og pro rata-hæftelse; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at bruge artikel 352, stk. 1, TEUF eller et andet retsgrundlag til at gennemføre en løsning med en delvis fælles udstedelse af obligationer, uden at det kræver en traktatændring, herunder en overvågnings- og rapporteringsramme på grundlag af artikel 121 og 136 TEUF med henblik på overvågning på kvartalsbasis af fremskridt i euroområdets medlemsstater og i euroområdet som helhed i retning af en styrket og virkelig økonomisk og monetær union samt med henblik på koordinering af udstedelsen af statslige gældsinstrumenter, der ikke er omfattet af nogen ramme for gensidiggørelse; |
| --- | --- |

32.

anmoder Kommissionen om at klarlægge de juridiske begrænsninger for den fælles udstedelse af obligationer, især artikel 125 TEUF og dennes konsekvenser for de tre mulige udstedelsesformer, solidarisk hæftelse, pro rata-hæftelse samt solidarisk og pro rata-hæftelse; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at bruge artikel 352, stk. 1, TEUF eller et andet retsgrundlag til at gennemføre en løsning med en delvis fælles udstedelse af obligationer, uden at det kræver en traktatændring, herunder en overvågnings- og rapporteringsramme på grundlag af artikel 121 og 136 TEUF med henblik på overvågning på kvartalsbasis af fremskridt i euroområdets medlemsstater og i euroområdet som helhed i retning af en styrket og virkelig økonomisk og monetær union samt med henblik på koordinering af udstedelsen af statslige gældsinstrumenter, der ikke er omfattet af nogen ramme for gensidiggørelse;

| 33. | bifalder principperne i den beslutning, Eurogruppens topmøde traf den 29. juni 2012 om at sikre euroens stabilitet navnlig ved hjælp af de eksisterende EFSF/ESM-instrumenter på en fleksibel og effektiv måde med henblik på at stabilisere markederne for medlemsstater under hensyntagen til deres landespecifikke henstillinger og øvrige forpligtelser, herunder deres respektive tidsfrister i henhold til det europæiske semester, stabilitets- og vækstpagten og proceduren for makroøkonomiske ubalancer; erkender, at betingelserne vil blive fastsat i et aftalememorandum, og at ECB vil fungere som agent for EFSF/ESM for at sikre en effektiv gennemførelse af markedsoperationerne; |
| --- | --- |

33.

bifalder principperne i den beslutning, Eurogruppens topmøde traf den 29. juni 2012 om at sikre euroens stabilitet navnlig ved hjælp af de eksisterende EFSF/ESM-instrumenter på en fleksibel og effektiv måde med henblik på at stabilisere markederne for medlemsstater under hensyntagen til deres landespecifikke henstillinger og øvrige forpligtelser, herunder deres respektive tidsfrister i henhold til det europæiske semester, stabilitets- og vækstpagten og proceduren for makroøkonomiske ubalancer; erkender, at betingelserne vil blive fastsat i et aftalememorandum, og at ECB vil fungere som agent for EFSF/ESM for at sikre en effektiv gennemførelse af markedsoperationerne;

| 34. | mener, at der sideløbende hermed er et presserende behov for kapitaltilførsel til den europæiske banksektor og for færdiggørelse af EU's indre marked for finansielle tjenesteydelser; glæder sig over Kommissionens forslag om at oprette en fælles europæisk tilsynsmekanisme for pengeinstitutter samt en fælles europæisk genopretnings- og afviklingsordning, ideelt set parallelt med den fælles tilsynsmekanismes ikrafttrædelse; kræver desuden, at ESM i fremtiden skal kunne kapitalisere banker, der er i vanskeligheder, direkte, når den fælles tilsynsmekanisme er blevet funktionsdygtig; understreger, at den europæiske tilsynsmekanisme skal stå til ansvar over for Europa-Parlamentet og Rådet for de foranstaltninger og beslutninger, der træffes som led i det europæiske tilsyn, og skal rapportere til Europa-Parlamentets kompetente udvalg; |
| --- | --- |

34.

mener, at der sideløbende hermed er et presserende behov for kapitaltilførsel til den europæiske banksektor og for færdiggørelse af EU's indre marked for finansielle tjenesteydelser; glæder sig over Kommissionens forslag om at oprette en fælles europæisk tilsynsmekanisme for pengeinstitutter samt en fælles europæisk genopretnings- og afviklingsordning, ideelt set parallelt med den fælles tilsynsmekanismes ikrafttrædelse; kræver desuden, at ESM i fremtiden skal kunne kapitalisere banker, der er i vanskeligheder, direkte, når den fælles tilsynsmekanisme er blevet funktionsdygtig; understreger, at den europæiske tilsynsmekanisme skal stå til ansvar over for Europa-Parlamentet og Rådet for de foranstaltninger og beslutninger, der træffes som led i det europæiske tilsyn, og skal rapportere til Europa-Parlamentets kompetente udvalg;

| 35. | bekræfter behovet for at gennemføre krisestyringsinstrumenter og erkender, at utilstrækkelig regulering af den finansielle sektor er en væsentlig faktor i den vanskelige budgetsituation i en række af euroområdets medlemsstater; |
| --- | --- |

35.

bekræfter behovet for at gennemføre krisestyringsinstrumenter og erkender, at utilstrækkelig regulering af den finansielle sektor er en væsentlig faktor i den vanskelige budgetsituation i en række af euroområdets medlemsstater;

| 36. | mener, at der er risiko for, at fælles udstedelse af gældsbeviser med særlig hæftelse i lighed med EFSF-obligationer ikke er tilstrækkeligt attraktivt for investorer, hvis nogle af de medlemsstater, der deltager i ordningen, stadig ikke har holdbare finanser; |
| --- | --- |

36.

mener, at der er risiko for, at fælles udstedelse af gældsbeviser med særlig hæftelse i lighed med EFSF-obligationer ikke er tilstrækkeligt attraktivt for investorer, hvis nogle af de medlemsstater, der deltager i ordningen, stadig ikke har holdbare finanser;

| 37. | bemærker, at det kan blive nødvendigt at vælge mellem tre scenarier: et første scenarie med en enkelt rentesats for alle deltagende medlemsstater, hvilket resulterer i en overførsel af velstand mellem landene, et andet scenarie med en differentieret rentesats og et tredje scenarie med en enkelt rentesats ledsaget af en udligningsordning, som foreslået af Kommissionen, hvor medlemsstater med lavere kreditvurdering yder økonomisk kompensation til lande med bedre vurderinger; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at det kan blive nødvendigt at vælge mellem tre scenarier: et første scenarie med en enkelt rentesats for alle deltagende medlemsstater, hvilket resulterer i en overførsel af velstand mellem landene, et andet scenarie med en differentieret rentesats og et tredje scenarie med en enkelt rentesats ledsaget af en udligningsordning, som foreslået af Kommissionen, hvor medlemsstater med lavere kreditvurdering yder økonomisk kompensation til lande med bedre vurderinger;

| 38. | anmoder Kommissionen om at redegøre nærmere for muligheden af at indføre et system med differentiering af rentesatserne mellem medlemsstater med forskellige vurderinger og især klarlægge, hvordan og af hvem disse vurderinger skal fastlægges, når markedsmekanismerne er blevet neutraliseret ved indførelse af fælles obligationer; |
| --- | --- |

38.

anmoder Kommissionen om at redegøre nærmere for muligheden af at indføre et system med differentiering af rentesatserne mellem medlemsstater med forskellige vurderinger og især klarlægge, hvordan og af hvem disse vurderinger skal fastlægges, når markedsmekanismerne er blevet neutraliseret ved indførelse af fælles obligationer;

| 39. | er enig i det synspunkt, som Kommissionen giver udtryk for i sin grønbog, at stabiliteten inden for en ordning med euroobligationer ikke alene kan sikres af et lille antal medlemsstater med bæredygtige finanser, og at en sådan ordning kræver en styrket finanspolitisk union og stærkere budgetdisciplin og kontrol for at undgå moralsk hasard; |
| --- | --- |

39.

er enig i det synspunkt, som Kommissionen giver udtryk for i sin grønbog, at stabiliteten inden for en ordning med euroobligationer ikke alene kan sikres af et lille antal medlemsstater med bæredygtige finanser, og at en sådan ordning kræver en styrket finanspolitisk union og stærkere budgetdisciplin og kontrol for at undgå moralsk hasard;

| 40. | mener, at hvis en ordning med gensidiggørelse af gælden anses for mulig og indpasses i en stabilitetsorienteret ramme, bør der overvejes en traktatændring i køreplanen for en ægte Økonomisk og Monetær Union, som kan resultere i udstedelse af obligationer med solidarisk hæftelse; |
| --- | --- |

40.

mener, at hvis en ordning med gensidiggørelse af gælden anses for mulig og indpasses i en stabilitetsorienteret ramme, bør der overvejes en traktatændring i køreplanen for en ægte Økonomisk og Monetær Union, som kan resultere i udstedelse af obligationer med solidarisk hæftelse;

| 41. | mener, at en ordning med delvis substitution af national udstedelse (såsom blå/røde obligationer) dels kan reducere låneomkostningerne for de medlemsstater, der har sunde og holdbare offentlige finanser på den ene side, dels kan skabe et incitament for medlemsstater med uforholdsmæssig stor gæld til at nedbringe denne, da risikoen forbundet med røde obligationer vil være højere, og renten følgelig vil stige; |
| --- | --- |

41.

mener, at en ordning med delvis substitution af national udstedelse (såsom blå/røde obligationer) dels kan reducere låneomkostningerne for de medlemsstater, der har sunde og holdbare offentlige finanser på den ene side, dels kan skabe et incitament for medlemsstater med uforholdsmæssig stor gæld til at nedbringe denne, da risikoen forbundet med røde obligationer vil være højere, og renten følgelig vil stige;

| 42. | opfordrer Kommissionen til eventuelt i samarbejde med ECB og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og i samråd med Rådet og Europa-Parlamentet nøje at vurdere alle de tekniske aspekter knyttet til en given ordning, såsom garantier, trancheopdelingen og poolingstrukturer, potentiel sikkerhedsstillelse, balance mellem regelbaseret og markedsbaseret finanspolitisk disciplin, yderligere sikkerhedsforanstaltninger (især med hensyn til deltagelse i hver enkelt ordning), omstrukturering, udstedelse, forhold til eksisterende stabilitetsmekanismer, investorgrundlag, lovgivningsmæssige krav (f.eks. kapitalgrundlag), indfasningsdækning af gældsbeviserne og løbetid; opfordrer Kommissionen til at overveje en legitim og passende styring og kontrol; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til eventuelt i samarbejde med ECB og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og i samråd med Rådet og Europa-Parlamentet nøje at vurdere alle de tekniske aspekter knyttet til en given ordning, såsom garantier, trancheopdelingen og poolingstrukturer, potentiel sikkerhedsstillelse, balance mellem regelbaseret og markedsbaseret finanspolitisk disciplin, yderligere sikkerhedsforanstaltninger (især med hensyn til deltagelse i hver enkelt ordning), omstrukturering, udstedelse, forhold til eksisterende stabilitetsmekanismer, investorgrundlag, lovgivningsmæssige krav (f.eks. kapitalgrundlag), indfasningsdækning af gældsbeviserne og løbetid; opfordrer Kommissionen til at overveje en legitim og passende styring og kontrol;

| 43. | understreger, at når de kortfristede foranstaltninger for at komme ud af krisen er gennemført og de første skridt i den bindende køreplan træffes, skal enhver opfølgning ske på grundlag af den almindelige lovgivningsprocedure, idet der skal sikres fuld demokratisk ansvarlighed på det niveau, hvor beslutningen træffes; påpeger over for Kommissionen, at den, når den har udarbejdet sine forslag, bør nedsætte et midlertidigt organ bestående af medlemmer af Europa-Parlamentet og repræsentanter for medlemsstaterne og for ECB; minder om, at det agter at gøre fuld brug af sine initiativbeføjelser og -rettigheder, herunder retten til at indlede en traktatændring; er af den opfattelse, at dette organ også bør se på muligheden for at udstede ægte føderale obligationer i forbindelse med et styrket europæisk budget; |
| --- | --- |

43.

understreger, at når de kortfristede foranstaltninger for at komme ud af krisen er gennemført og de første skridt i den bindende køreplan træffes, skal enhver opfølgning ske på grundlag af den almindelige lovgivningsprocedure, idet der skal sikres fuld demokratisk ansvarlighed på det niveau, hvor beslutningen træffes; påpeger over for Kommissionen, at den, når den har udarbejdet sine forslag, bør nedsætte et midlertidigt organ bestående af medlemmer af Europa-Parlamentet og repræsentanter for medlemsstaterne og for ECB; minder om, at det agter at gøre fuld brug af sine initiativbeføjelser og -rettigheder, herunder retten til at indlede en traktatændring; er af den opfattelse, at dette organ også bør se på muligheden for at udstede ægte føderale obligationer i forbindelse med et styrket europæisk budget;

| 44. | understreger, at Kommissionen bør undersøge gennemførligheden af hver enkelt af de muligheder, der præsenteres i bilaget til denne beslutning (både fase 1 og fase 2), da disse muligheder ikke nødvendigvis udelukker hinanden, men under visse omstændigheder kan gennemføres kumulativt; |
| --- | --- |

44.

understreger, at Kommissionen bør undersøge gennemførligheden af hver enkelt af de muligheder, der præsenteres i bilaget til denne beslutning (både fase 1 og fase 2), da disse muligheder ikke nødvendigvis udelukker hinanden, men under visse omstændigheder kan gennemføres kumulativt;

| 45. | er klar over, at der fremsættes et stadigt stigende antal forslag om gensidiggørelse af gælden, især fra akademiske kredse; bemærker, at disse forslag er meget forskellige; |
| --- | --- |

45.

er klar over, at der fremsættes et stadigt stigende antal forslag om gensidiggørelse af gælden, især fra akademiske kredse; bemærker, at disse forslag er meget forskellige;

| 46. | deler Kommissionens bekymringer med hensyn til regnskabsspørgsmålene i forbindelse med behandlingen af stabilitetsobligationer i henhold til national ret; opfordrer Kommissionen til at foretage en samlet vurdering af virkningen af forskellige garantistrukturer for stabilitetsobligationer på de nationale gældskvoter; |
| --- | --- |

46.

deler Kommissionens bekymringer med hensyn til regnskabsspørgsmålene i forbindelse med behandlingen af stabilitetsobligationer i henhold til national ret; opfordrer Kommissionen til at foretage en samlet vurdering af virkningen af forskellige garantistrukturer for stabilitetsobligationer på de nationale gældskvoter;

| 47. | noterer sig problemet med den moralske risiko, som Kommissionen behandler i grønbogen; mener dog, at der er behov for en grundig analyse af den moralske risiko for at kunne drage de rigtige konklusioner og evt. finde passende løsninger; |
| --- | --- |

47.

noterer sig problemet med den moralske risiko, som Kommissionen behandler i grønbogen; mener dog, at der er behov for en grundig analyse af den moralske risiko for at kunne drage de rigtige konklusioner og evt. finde passende løsninger;

| 48. | mener, at problemet med moralsk hasard kan løses med en god definition af garantier og mekanismer til tilskyndelse af finanspolitisk disciplin; |
| --- | --- |

48.

mener, at problemet med moralsk hasard kan løses med en god definition af garantier og mekanismer til tilskyndelse af finanspolitisk disciplin;

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

49.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Den Europæiske Centralbank.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/focuson/crisis/documents/131201_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/132809.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(4)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 8.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0331.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0046.

---

BILAG

Køreplanen

Nedenfor skitseres en mulig plan bestående af en række trin, som ikke følger efter hinanden eller er kumulative eller gensidigt udelukkende.

Trin 1 —   Øjeblikkelige tiltag for at komme ud af krisen

1.   Oprettelse af en midlertidig europæisk indfrielsesfond til reducering af gælden til bæredygtige niveauer med overkommelige rentesatser

Kommissionen udarbejder et forslag om øjeblikkelig oprettelse af en midlertidig indfrielsesfond i overensstemmelse med følgende principper:

| — | engangsoverførsel af gældsbeløb over Maastricht-referenceværdien på 60 % af BNP til en fælles fond med solidarisk hæftelse gennem en indkøringsfase på fem år; en sådan overførsel bør ske i etaper og starte med overførsel af kun 10 % af gælden over Maastricht-referenceværdien på 60 % af BNP; de efterfølgende overførsler skal være gradvise; |
| --- | --- |

—

engangsoverførsel af gældsbeløb over Maastricht-referenceværdien på 60 % af BNP til en fælles fond med solidarisk hæftelse gennem en indkøringsfase på fem år; en sådan overførsel bør ske i etaper og starte med overførsel af kun 10 % af gælden over Maastricht-referenceværdien på 60 % af BNP; de efterfølgende overførsler skal være gradvise;

| — | begrænset deltagelse for medlemsstater uden fuldt tilpasningsprogram; gradvis indfasning af medlemsstater, som med godt resultat har gennemført et tilpasningsprogram; passende evaluering af overgangen til deltagelse for medlemsstater med et igangværende tilpasningsprogram; |
| --- | --- |

—

begrænset deltagelse for medlemsstater uden fuldt tilpasningsprogram; gradvis indfasning af medlemsstater, som med godt resultat har gennemført et tilpasningsprogram; passende evaluering af overgangen til deltagelse for medlemsstater med et igangværende tilpasningsprogram;

| — | medlemsstaterne forpligtes til selv at være ansvarlige for at tilbagebetale den overførte gæld over en referenceperiode på højst 25 år; |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne forpligtes til selv at være ansvarlige for at tilbagebetale den overførte gæld over en referenceperiode på højst 25 år;

| — | håndhævelse af strenge betingelser såsom i) deponering af garantibeløb og ii) tilsagn om finanspolitiske konsolideringsplaner og strukturreformer; |
| --- | --- |

—

håndhævelse af strenge betingelser såsom i) deponering af garantibeløb og ii) tilsagn om finanspolitiske konsolideringsplaner og strukturreformer;

| — | gennemførelse af de numeriske finanspolitiske regler i den styrkede ØMU-ramme for at begrænse den gæld, der alene påhviler de deltagende medlemsstater, til højst 60 % af BNP; |
| --- | --- |

—

gennemførelse af de numeriske finanspolitiske regler i den styrkede ØMU-ramme for at begrænse den gæld, der alene påhviler de deltagende medlemsstater, til højst 60 % af BNP;

| — | styrkelse af samordningen ved at gennemføre den nye ramme for økonomisk styring sammen med en styrket EU 2020-dagsorden og en bindende strukturreformdagsorden, som overvåges af Kommissionen; |
| --- | --- |

—

styrkelse af samordningen ved at gennemføre den nye ramme for økonomisk styring sammen med en styrket EU 2020-dagsorden og en bindende strukturreformdagsorden, som overvåges af Kommissionen;

| — | gennemsigtige og forudsigelige udtrædelsesprocedurer for medlemsstaterne; medlemsstaterne skal tilskyndes til at blive, og derfor bør der være omkostninger forbundet med at udtræde; hvis medlemsstater ikke opfylder deres forpligtelser under indkøringsfasen, bør denne straks indstilles, og hvis medlemsstater undlader at opfylde deres forpligtelser, bør de til enhver tid fortabe den sikkerhedsstillelse, der er deponeret hos fonden. |
| --- | --- |

—

gennemsigtige og forudsigelige udtrædelsesprocedurer for medlemsstaterne; medlemsstaterne skal tilskyndes til at blive, og derfor bør der være omkostninger forbundet med at udtræde; hvis medlemsstater ikke opfylder deres forpligtelser under indkøringsfasen, bør denne straks indstilles, og hvis medlemsstater undlader at opfylde deres forpligtelser, bør de til enhver tid fortabe den sikkerhedsstillelse, der er deponeret hos fonden.

2.   Indførelse af eurogældsbeviser for at beskytte medlemsstaterne mod at løbe tør for likviditet

Kommissionen stiller et forslag om øjeblikkelig indførelse af en ordning til udstedelse af fælles kortfristet gæld i overensstemmelse med følgende principper:

| — | oprettelse af et agentur eller en allerede eksisterende enhed anvendes til udstedelse af eurogældsbeviser med deltagelse af alle medlemsstater af euroområdet uden fulde tilpasningsprogrammer; gradvis indfasning af medlemsstater, som med godt resultat har gennemført et tilpasningsprogram; |
| --- | --- |

—

oprettelse af et agentur eller en allerede eksisterende enhed anvendes til udstedelse af eurogældsbeviser med deltagelse af alle medlemsstater af euroområdet uden fulde tilpasningsprogrammer; gradvis indfasning af medlemsstater, som med godt resultat har gennemført et tilpasningsprogram;

| — | medlemsstater, der ikke overholder reglerne i stabilitets- og vækstpagten, kan pålægges en strafrente; |
| --- | --- |

—

medlemsstater, der ikke overholder reglerne i stabilitets- og vækstpagten, kan pålægges en strafrente;

| — | maksimal løbetid for eurogældsbeviser (der beløber sig til højst 10 % af BNP), som tillader løbende overvågning og hyppig fornyelse af garantier på grund af kortfristet løbetid; |
| --- | --- |

—

maksimal løbetid for eurogældsbeviser (der beløber sig til højst 10 % af BNP), som tillader løbende overvågning og hyppig fornyelse af garantier på grund af kortfristet løbetid;

| — | eurogældsbeviser erstatter al kortfristet gæld, som udstedes af medlemsstater, der som følge heraf udelukkende forbliver ansvarlige for udstedelsen af deres egen gæld med længere løbetid, som bør overvåges og begrænses afhængigt af hvert enkelt lands behov, finanspolitiske situation og gældskvote; |
| --- | --- |

—

eurogældsbeviser erstatter al kortfristet gæld, som udstedes af medlemsstater, der som følge heraf udelukkende forbliver ansvarlige for udstedelsen af deres egen gæld med længere løbetid, som bør overvåges og begrænses afhængigt af hvert enkelt lands behov, finanspolitiske situation og gældskvote;

| — | foranstaltninger til samordnet udstedelse af statsgældsinstrumenter, der ikke er omfattet af bestemmelser om gensidiggørelse; |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til samordnet udstedelse af statsgældsinstrumenter, der ikke er omfattet af bestemmelser om gensidiggørelse;

| — | deltagelse af nationale parlamenter i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats forfatningsmæssige regler. |
| --- | --- |

—

deltagelse af nationale parlamenter i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats forfatningsmæssige regler.

Kommissionen bør tage hensyn til konklusionerne i Van Rompuys endelige rapport om en ægte Økonomisk og Monetær Union.

Trin 2 —   Delvis fælles udstedelse — Indførelse af blå obligationer: årlig tildelt gæld ≤ 60 % af BNP udstedes uden traktatændring

Kommissionen gennemfører en undersøgelse og forelægger Parlamentet en rapport om muligheden af forslag om indførelse af en ordning for tildeling af gæld under tærsklen på 60 % af BNP, der udstedes i fællesskab, og som sikres gennem nationale gældsbremser eller andre passende mekanismer for at undgå moralsk hasard efter følgende principper:

| — | deltagelse begrænset til medlemsstater, der overholder stabilitets- og vækstpagten og den fællesskabsretlige finanspagt i overensstemmelse med artikel 16 traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, og som ikke deltager i et fuldstændigt tilpasningsprogram; |
| --- | --- |

—

deltagelse begrænset til medlemsstater, der overholder stabilitets- og vækstpagten og den fællesskabsretlige finanspagt i overensstemmelse med artikel 16 traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, og som ikke deltager i et fuldstændigt tilpasningsprogram;

| — | streng begrænsning af det gældsbeløb, der udstedes under solidarisk hæftelse, til en andel på mindre end 60 % af BNP ved at forhindre deltagende medlemsstater i at udstede prioritetsobligationer uden om den fælles udstedelse; |
| --- | --- |

—

streng begrænsning af det gældsbeløb, der udstedes under solidarisk hæftelse, til en andel på mindre end 60 % af BNP ved at forhindre deltagende medlemsstater i at udstede prioritetsobligationer uden om den fælles udstedelse;

| — | den endelige beslutning om allokering af blå obligationer og garantierne herfor skal træffes af de nationale parlamenter i de deltagende lande; |
| --- | --- |

—

den endelige beslutning om allokering af blå obligationer og garantierne herfor skal træffes af de nationale parlamenter i de deltagende lande;

| — | krav om sikkerhedsstillelse til de deltagende lande; |
| --- | --- |

—

krav om sikkerhedsstillelse til de deltagende lande;

| — | udformning af en tildelingsmekanisme, der tager højde for respekten for finanspolitisk disciplin, den økonomiske cyklus og historiske forskelle og er vægtet efter lånebehov. |
| --- | --- |

—

udformning af en tildelingsmekanisme, der tager højde for respekten for finanspolitisk disciplin, den økonomiske cyklus og historiske forskelle og er vægtet efter lånebehov.

Trin 3 —   Fuld fælles udstedelse af statsgæld, der indebærer en traktatændring

På grundlag af udvalgets arbejde og efter alle eventuelle ændringer af EU-retten og om nødvendigt efter en traktatændring samt under hensyntagen til eventuelle nødvendige forfatningsmæssige ændringer i medlemsstaterne forelægger Kommissionen forslag om indførelse af en ordning for fælles udstedelse af obligationer i henhold til følgende principper:

| — | deltagelsen begrænses til medlemsstater, der overholder betingelserne i fase 2; |
| --- | --- |

—

deltagelsen begrænses til medlemsstater, der overholder betingelserne i fase 2;

| — | der oprette et europæisk agentur til forvaltning af gæld og udstedelse af obligationer; |
| --- | --- |

—

der oprette et europæisk agentur til forvaltning af gæld og udstedelse af obligationer;

| — | der oprettes passende og demokratisk legitime institutioner, som bl.a. skal have ansvar for tilsyn med og koordinering af de nationale finanspolitikker og dagsordenen for konkurrenceevne tillige med euroområdets eksterne repræsentation i internationale finansielle institutioner. |
| --- | --- |

—

der oprettes passende og demokratisk legitime institutioner, som bl.a. skal have ansvar for tilsyn med og koordinering af de nationale finanspolitikker og dagsordenen for konkurrenceevne tillige med euroområdets eksterne repræsentation i internationale finansielle institutioner.

Trin 4 —   Fælles udstedelse af virkelige europæiske gældsbeviser i forbindelse med et styrket europæisk budget, der indebærer en traktatændring

Kommissionen stiller efter at have forberedt alle de eventuelle ændringer af EU's retlige rammer og, hvis det er relevant, af de retlige rammer for euroområdet forslag om mulig udstedelse af obligationer til finansiering af EU-investeringer i offentlige goder i EU (f.eks. infrastruktur, forskning og udvikling osv.) for at lette tilpasningerne til landespecifikke rystelser ved at give mulighed for en vis grad af afbødning på centralt niveau og for at fremme strukturreformer, som kan forbedre konkurrenceevnen og potentiel vækst i forbindelse med en integreret ramme for den økonomiske politik.

---

Torsdag den 17. januar 2013

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/83

---

P7_TA(2013)0022

Irak

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak (2012/2850(RSP))

(2015/C 440/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (1),

| — | der henviser til den fjerde Genèvekonvention af 12. august 1949 om beskyttelse af civilpersoner i krigstid og dens tillægsprotokoller I og II, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde Genèvekonvention af 12. august 1949 om beskyttelse af civilpersoner i krigstid og dens tillægsprotokoller I og II,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) af 31. oktober 2000 om kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) af 31. oktober 2000 om kvinder, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til ICC's ændringer af statutten, der blev vedtaget under ICC's revisionskonference i Kampala den 11. juni 2010, om som indeholder en definition af »aggression«; |
| --- | --- |

—

der henviser til ICC's ændringer af statutten, der blev vedtaget under ICC's revisionskonference i Kampala den 11. juni 2010, om som indeholder en definition af »aggression«;

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi af 12. december 2003 med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi af 12. december 2003 med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling af 22. november 2005; |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling af 22. november 2005;

| — | der henviser til Rådets fælles aktion 2005/190/FUSP af 7. marts 2005 om Den Europæiske Unions integrerede retsstatsmission for Irak, EUJUST LEX, som blev vedtaget under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), og til de efterfølgende fælles aktioner, som ændrer denne, og som udvider missionens mandat, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion 2005/190/FUSP af 7. marts 2005 om Den Europæiske Unions integrerede retsstatsmission for Irak, EUJUST LEX, som blev vedtaget under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), og til de efterfølgende fælles aktioner, som ændrer denne, og som udvider missionens mandat,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2006»Henstillinger om Den Europæiske Unions fornyede engagement i Irak« (COM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2006»Henstillinger om Den Europæiske Unions fornyede engagement i Irak« (COM(2006)0283),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om kvinders situation under væbnede konflikter og deres rolle i forbindelse med genopbygningen og den demokratiske proces i lande i postkonfliktsituationer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om kvinders situation under væbnede konflikter og deres rolle i forbindelse med genopbygningen og den demokratiske proces i lande i postkonfliktsituationer (2),

| — | der henviser til den internationale aftale med Irak, som blev indgået i Sharm el-Sheikh, Egypten, den 3. maj 2007; |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale aftale med Irak, som blev indgået i Sharm el-Sheikh, Egypten, den 3. maj 2007;

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 13. marts 2008 om Den Europæiske Unions rolle i Irak (3) og til sin beslutning af 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund (4); |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 13. marts 2008 om Den Europæiske Unions rolle i Irak (3) og til sin beslutning af 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund (4);

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. november 2010,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1956 (2010), 1957 (2010) og 1958 (2010) af 15. december 2010; |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1956 (2010), 1957 (2010) og 1958 (2010) af 15. december 2010;

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (5),

| — | der henviser til Kommissionens dokument om en fælles strategi for Irak (2011-2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens dokument om en fælles strategi for Irak (2011-2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at der siden 2005 i Republikken Irak er blevet afholdt tre valg med deltagelse af flere partier, at der ved en folkeafstemning er vedtaget en forfatning, at der er skabt grundlag for en forbundsstat, og at der er blevet gjort en indsats for at oprette demokratiske institutioner og opnå genopbygning og normalisering; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der siden 2005 i Republikken Irak er blevet afholdt tre valg med deltagelse af flere partier, at der ved en folkeafstemning er vedtaget en forfatning, at der er skabt grundlag for en forbundsstat, og at der er blevet gjort en indsats for at oprette demokratiske institutioner og opnå genopbygning og normalisering;

| B. | der henviser til, at Europa og Irak er forbundet med hinanden gennem flere tusinde års gensidige kulturelle påvirkninger og en fælles historie; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa og Irak er forbundet med hinanden gennem flere tusinde års gensidige kulturelle påvirkninger og en fælles historie;

| C. | der henviser til, at alle de politiske kræfter i Irak indgik en aftale den 21. december 2010 om at danne en national samlingsregering, som modsvarer de holdninger, de irakiske borgere gav udtryk for ved valget den 7. marts 2010; der henviser til, at denne aftale endnu ikke er gennemført af den irakiske regering, og til, at den manglende gennemførelse bidrager til Iraks skrøbelighed og opsplittelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at alle de politiske kræfter i Irak indgik en aftale den 21. december 2010 om at danne en national samlingsregering, som modsvarer de holdninger, de irakiske borgere gav udtryk for ved valget den 7. marts 2010; der henviser til, at denne aftale endnu ikke er gennemført af den irakiske regering, og til, at den manglende gennemførelse bidrager til Iraks skrøbelighed og opsplittelse;

| D. | der henviser til, at Irak i lang tid har været hjemsted for en række religiøse grupper, herunder sunnimuslimer, shiamuslimer, kristne, jøder, mandæere og yezidier, og for en stor, ikkesekterisk sekulær middelklasse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Irak i lang tid har været hjemsted for en række religiøse grupper, herunder sunnimuslimer, shiamuslimer, kristne, jøder, mandæere og yezidier, og for en stor, ikkesekterisk sekulær middelklasse;

| E. | der henviser til, at der i 2003 boede 800 000 kristne irakiske borgere (kaldæere, syriske kristne og andre kristne mindretal) i Irak, og at de udgør en gammel, indfødt befolkningsgruppe, som i øjeblikket er i alvorlig fare for forfølgelse og fordrivelse; der henviser til, at hundredtusindvis af kristne er flygtet fra de voldshandlinger, som de fortsat er mål for, og har forladt deres land eller er fordrevet inden for landets grænser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i 2003 boede 800 000 kristne irakiske borgere (kaldæere, syriske kristne og andre kristne mindretal) i Irak, og at de udgør en gammel, indfødt befolkningsgruppe, som i øjeblikket er i alvorlig fare for forfølgelse og fordrivelse; der henviser til, at hundredtusindvis af kristne er flygtet fra de voldshandlinger, som de fortsat er mål for, og har forladt deres land eller er fordrevet inden for landets grænser;

| F. | der henviser til, at der er planlagt afholdelse af lokalvalg i 2013 og af parlamentsvalg i 2014; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er planlagt afholdelse af lokalvalg i 2013 og af parlamentsvalg i 2014;

| G. | der henviser til, at antallet af henrettelser i Irak er stigende på trods af tendensen i hele verden til at afskaffe dødsstraf; der henviser til, at blandt andre FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillary, udtrykker bekymring om, at retssager, der fører til dødsstraf, ikke er i overensstemmelse med internationale garantier for en retfærdig rettergang, herunder spørgsmål som gennemsigtighed i retssager og tilfælde, hvor »tilståelser« blev opnået under tortur eller andre former for mishandling af de tiltalte; der henviser til, at dødsstraf er en grusom og umenneskelig form for straf, og at man først og fremmest bør prioritere politisk dialog med de irakiske myndigheder om afskaffelsen af dødsstraf; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at antallet af henrettelser i Irak er stigende på trods af tendensen i hele verden til at afskaffe dødsstraf; der henviser til, at blandt andre FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillary, udtrykker bekymring om, at retssager, der fører til dødsstraf, ikke er i overensstemmelse med internationale garantier for en retfærdig rettergang, herunder spørgsmål som gennemsigtighed i retssager og tilfælde, hvor »tilståelser« blev opnået under tortur eller andre former for mishandling af de tiltalte; der henviser til, at dødsstraf er en grusom og umenneskelig form for straf, og at man først og fremmest bør prioritere politisk dialog med de irakiske myndigheder om afskaffelsen af dødsstraf;

| H. | der henviser til, at krisen i Syrien har skabt nye betydelige strømme af flygtninge og personer, der vender tilbage til Irak, og som nu befinder sig i en situation med stor personlig og økonomisk usikkerhed og sårbarhed i Irak; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at krisen i Syrien har skabt nye betydelige strømme af flygtninge og personer, der vender tilbage til Irak, og som nu befinder sig i en situation med stor personlig og økonomisk usikkerhed og sårbarhed i Irak;

| I. | der henviser til, at det er vigtigt, at EU's delegation i Bagdad har de midler og ressourcer, der er nødvendige for, at den kan udføre sit arbejde fuldt ud og spille en betydelig rolle med at støtte den demokratiske proces, fremme retsstatsprincippet og menneskerettighederne og bistå de irakiske myndigheder og befolkningen i genopbygnings-, stabiliserings- og normaliseringsprocessen, og der henviser til, at et særskilt kontor i Erbil kunne styrke den operationelle effektivitet af EU's delegation i Bagdad betydeligt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er vigtigt, at EU's delegation i Bagdad har de midler og ressourcer, der er nødvendige for, at den kan udføre sit arbejde fuldt ud og spille en betydelig rolle med at støtte den demokratiske proces, fremme retsstatsprincippet og menneskerettighederne og bistå de irakiske myndigheder og befolkningen i genopbygnings-, stabiliserings- og normaliseringsprocessen, og der henviser til, at et særskilt kontor i Erbil kunne styrke den operationelle effektivitet af EU's delegation i Bagdad betydeligt;

| J. | der henviser til, at Irak har været i stand til at genoprette sin olieproduktion til næsten fuld kapacitet; der henviser til, at den irakiske stat imidlertid har store vanskeligheder med at levere grundlæggende tjenesteydelser, herunder regelmæssig elektricitet om sommeren, rent vand og en rimelig sundhedspleje; der henviser til, at udnyttelsen af Iraks olieressourcer, teknisk bistand, retsstatsprincippet og den fulde gennemførelse af internationale standarder for kontrakter og indkøb er af væsentlig betydning for at fremme en proces med social inklusion og velfærd; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Irak har været i stand til at genoprette sin olieproduktion til næsten fuld kapacitet; der henviser til, at den irakiske stat imidlertid har store vanskeligheder med at levere grundlæggende tjenesteydelser, herunder regelmæssig elektricitet om sommeren, rent vand og en rimelig sundhedspleje; der henviser til, at udnyttelsen af Iraks olieressourcer, teknisk bistand, retsstatsprincippet og den fulde gennemførelse af internationale standarder for kontrakter og indkøb er af væsentlig betydning for at fremme en proces med social inklusion og velfærd;

| K. | der henviser til, at arbejdsløsheden blandt unge mænd er på næsten 30 %, hvilket gør dem lette at rekruttere for kriminelle bander og militsgrupper; der henviser til, at bekæmpelse af korruption fortsat bør være et af de vigtigste mål for de irakiske myndigheder; der henviser til, at EU bør gøre alt, hvad der står i dens magt, for at skabe stærke incitamenter for europæiske virksomheder til at støtte foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i Irak; der henviser til, at de Irakiske myndigheder bør anvende landets olieindtægter som et redskab og en mulighed for bæredygtig social og økonomisk genopbygning til gavn for det irakiske samfund som helhed og bør fremme en proces med demokratiske reformer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at arbejdsløsheden blandt unge mænd er på næsten 30 %, hvilket gør dem lette at rekruttere for kriminelle bander og militsgrupper; der henviser til, at bekæmpelse af korruption fortsat bør være et af de vigtigste mål for de irakiske myndigheder; der henviser til, at EU bør gøre alt, hvad der står i dens magt, for at skabe stærke incitamenter for europæiske virksomheder til at støtte foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i Irak; der henviser til, at de Irakiske myndigheder bør anvende landets olieindtægter som et redskab og en mulighed for bæredygtig social og økonomisk genopbygning til gavn for det irakiske samfund som helhed og bør fremme en proces med demokratiske reformer;

| L. | der henviser til, at efter de amerikanske militære styrkers tilbagetrækning fra Irak i slutningen af 2011 spiller de irakiske sikkerhedsstyrker en afgørende rolle for stabiliteten i landet og landets bæredygtighed på lang sigt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at efter de amerikanske militære styrkers tilbagetrækning fra Irak i slutningen af 2011 spiller de irakiske sikkerhedsstyrker en afgørende rolle for stabiliteten i landet og landets bæredygtighed på lang sigt;

| M. | der henviser til, at antallet af internt fordrevne irakere ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) nu overstiger 1 500 000, hvoraf 500 000 er hjemløse, og at antallet af flygtninge i nabolandene, især i Syrien og Jordan, er 230 000; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at antallet af internt fordrevne irakere ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) nu overstiger 1 500 000, hvoraf 500 000 er hjemløse, og at antallet af flygtninge i nabolandene, især i Syrien og Jordan, er 230 000;

| N. | der henviser til, at det irakiske Kurdistan er en relativt fredelig og stabil del af Irak, hvor det internationale udviklingssamarbejde og de private investeringer er i vækst; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det irakiske Kurdistan er en relativt fredelig og stabil del af Irak, hvor det internationale udviklingssamarbejde og de private investeringer er i vækst;

| O. | der henviser til, at trods den væsentlige forbedring af sikkerhedssituationen er tempoet for bombningerne og skyderierne fortsat højt, og at der sker voldshandlinger hver dag, hvilket betyder, at de fleste irakere er usikre på deres fremtid, og at det er umuligt at fremme økonomisk og social integration af den irakiske befolkning som helhed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at trods den væsentlige forbedring af sikkerhedssituationen er tempoet for bombningerne og skyderierne fortsat højt, og at der sker voldshandlinger hver dag, hvilket betyder, at de fleste irakere er usikre på deres fremtid, og at det er umuligt at fremme økonomisk og social integration af den irakiske befolkning som helhed;

| P. | der henviser til, at EU for at fremme stabiliteten i området bør påtage sig sin del af ansvaret for at opbygge et nyt, demokratisk Irak; der henviser til, at EU's politik over for Irak bør afspejle den bredere sammenhæng med EU's strategiske partnerskab med de sydlige nabolande og landene i Mellemøsten; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU for at fremme stabiliteten i området bør påtage sig sin del af ansvaret for at opbygge et nyt, demokratisk Irak; der henviser til, at EU's politik over for Irak bør afspejle den bredere sammenhæng med EU's strategiske partnerskab med de sydlige nabolande og landene i Mellemøsten;

| Q. | der henviser til, at de største udfordringer i forbindelse med genopbygningen og normaliseringen findes på det institutionelle og samfundsmæssige område, navnlig opbygningen af institutionel og administrativ kapacitet, konsolideringen af retsstatsforholdene, retshåndhævelsen og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de største udfordringer i forbindelse med genopbygningen og normaliseringen findes på det institutionelle og samfundsmæssige område, navnlig opbygningen af institutionel og administrativ kapacitet, konsolideringen af retsstatsforholdene, retshåndhævelsen og respekt for menneskerettighederne;

| R. | der henviser til, at EU bør tilpasse anvendelsen af sine ressourcer til de specifikke interne, regionale og humanitære udfordringer, som Irak står over for, og at effektivitet, gennemsigtighed og synlighed er afgørende betingelser for, at EU kan spille en større rolle i Irak; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU bør tilpasse anvendelsen af sine ressourcer til de specifikke interne, regionale og humanitære udfordringer, som Irak står over for, og at effektivitet, gennemsigtighed og synlighed er afgørende betingelser for, at EU kan spille en større rolle i Irak;

| S. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne siden 2003 har ydet bistand for over 1 mia. EUR til Irak, hovedsagelig gennem Faciliteten for Den Internationale Genopbygningsfond for Irak (IRFFI), og at EU har været direkte involveret i forbedringen af retsstatsforholdene i landet siden 2005 med sin EUJUST LEX-mission som led i ESFP; der henviser til, at mandatet for EUJUST LEX er blevet forlænget indtil den 31. december 2013; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne siden 2003 har ydet bistand for over 1 mia. EUR til Irak, hovedsagelig gennem Faciliteten for Den Internationale Genopbygningsfond for Irak (IRFFI), og at EU har været direkte involveret i forbedringen af retsstatsforholdene i landet siden 2005 med sin EUJUST LEX-mission som led i ESFP; der henviser til, at mandatet for EUJUST LEX er blevet forlænget indtil den 31. december 2013;

| T. | der henviser til, at indgåelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen vil give EU en ny aftaleramme, der giver mulighed for at udvikle langsigtede politiske og økonomiske forbindelser med Irak og skabe et stærkt grundlag for fremme og overholdelse af menneskerettighederne i Irak; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at indgåelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen vil give EU en ny aftaleramme, der giver mulighed for at udvikle langsigtede politiske og økonomiske forbindelser med Irak og skabe et stærkt grundlag for fremme og overholdelse af menneskerettighederne i Irak;

| U. | der henviser til, at Irak er en potentielt vigtig partner med hensyn til at sikre større spredning af energikilder, og at det dermed kan bidrage til Europas energisikkerhed; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Irak er en potentielt vigtig partner med hensyn til at sikre større spredning af energikilder, og at det dermed kan bidrage til Europas energisikkerhed;

| 1. | glæder sig over afslutningen på forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og republikken Irak, som indstifter de første aftalemæssige forbindelser mellem de to parter; glæder sig over oprettelsen ved denne partnerskabs- og samarbejdsaftale af et samarbejdsråd, et samarbejdsudvalg og et parlamentarisk samarbejdsudvalg og forventer, at sådanne fora giver ny drivkraft til Unionens politiske engagement i Irak på højeste niveau i form af regelmæssige politiske drøftelser og udvikling af økonomiske forbindelser med de irakiske myndigheder på øverste ledelsesniveau; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over afslutningen på forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og republikken Irak, som indstifter de første aftalemæssige forbindelser mellem de to parter; glæder sig over oprettelsen ved denne partnerskabs- og samarbejdsaftale af et samarbejdsråd, et samarbejdsudvalg og et parlamentarisk samarbejdsudvalg og forventer, at sådanne fora giver ny drivkraft til Unionens politiske engagement i Irak på højeste niveau i form af regelmæssige politiske drøftelser og udvikling af økonomiske forbindelser med de irakiske myndigheder på øverste ledelsesniveau;

| 2. | mener, at de politiske og handelsmæssige bestemmelser i partnerskabs- og samarbejdsaftalen danner grundlag for en regelmæssig tættere politiske dialog om bilaterale, regionale og globale spørgsmål, samtidig med at den tager sigte på forbedring af samhandlen mellem Irak og EU og støtter udviklingsbestræbelserne og de reformer, som Irak har indvilget i for at lette landets integration i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

2.

mener, at de politiske og handelsmæssige bestemmelser i partnerskabs- og samarbejdsaftalen danner grundlag for en regelmæssig tættere politiske dialog om bilaterale, regionale og globale spørgsmål, samtidig med at den tager sigte på forbedring af samhandlen mellem Irak og EU og støtter udviklingsbestræbelserne og de reformer, som Irak har indvilget i for at lette landets integration i verdensøkonomien;

| 3. | støtter processen med Iraks optagelse i Verdenshandelsorganisationen og understreger, at gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen bør være et vigtigt bidrag til denne proces; |
| --- | --- |

3.

støtter processen med Iraks optagelse i Verdenshandelsorganisationen og understreger, at gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen bør være et vigtigt bidrag til denne proces;

| 4. | understreger, at klausulen om et »væsentligt element« i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben opfordrer til, at parterne spiller en aktiv rolle inden for atomnedrustning, og at de giver deres fulde støtte til den planlagte konference om et atomvåbenfrit Mellemøsten; |
| --- | --- |

4.

understreger, at klausulen om et »væsentligt element« i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben opfordrer til, at parterne spiller en aktiv rolle inden for atomnedrustning, og at de giver deres fulde støtte til den planlagte konference om et atomvåbenfrit Mellemøsten;

| 5. | glæder sig over bestemmelsen i partnerskabs- og samarbejdsaftalen vedrørende samarbejde mellem EU og Irak i forbindelse med Iraks tiltrædelse af Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC); understreger betydningen af, at EU yder en maksimal støtte til Iraks ratifikation af og tiltrædelse til Rom-statutten snarest muligt og til gennemførelsen af internationale menneskerettighedsstandarder og -instrumenter som en prioritet; opfordrer medlemsstaterne og Irak til at ratificere ICC's ændringer af statutten, der blev vedtaget den 11. juni 2010; glæder sig over bestemmelsen i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om samarbejde om fremme og effektiv beskyttelse af menneskerettighederne i Irak med advarsel om, at det vil have negative konsekvenser for samarbejdet og for økonomiske udviklingsprogrammer, hvis Irak ikke formår at beskytte, fremme og respektere menneskerettighederne; understreger, at det er vigtigt at fastholde en streng konditionalitet på grundlag af princippet om »mere for mere«, og at det er nødvendigt at lægge større vægt på betydningen af væsentlige fremskridt i forbindelse med menneskerettigheder i Irak; glæder sig over den irakiske regerings tilsagn om at fremme en effektiv dialog med civilsamfundet og fremme dets effektive deltagelse; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over bestemmelsen i partnerskabs- og samarbejdsaftalen vedrørende samarbejde mellem EU og Irak i forbindelse med Iraks tiltrædelse af Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC); understreger betydningen af, at EU yder en maksimal støtte til Iraks ratifikation af og tiltrædelse til Rom-statutten snarest muligt og til gennemførelsen af internationale menneskerettighedsstandarder og -instrumenter som en prioritet; opfordrer medlemsstaterne og Irak til at ratificere ICC's ændringer af statutten, der blev vedtaget den 11. juni 2010; glæder sig over bestemmelsen i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om samarbejde om fremme og effektiv beskyttelse af menneskerettighederne i Irak med advarsel om, at det vil have negative konsekvenser for samarbejdet og for økonomiske udviklingsprogrammer, hvis Irak ikke formår at beskytte, fremme og respektere menneskerettighederne; understreger, at det er vigtigt at fastholde en streng konditionalitet på grundlag af princippet om »mere for mere«, og at det er nødvendigt at lægge større vægt på betydningen af væsentlige fremskridt i forbindelse med menneskerettigheder i Irak; glæder sig over den irakiske regerings tilsagn om at fremme en effektiv dialog med civilsamfundet og fremme dets effektive deltagelse;

| 6. | understreger, at den politiske dialog mellem EU og de irakiske myndigheder primært skal fokusere på spørgsmål vedrørende menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, hvad enten der er tale om civile eller individuelle rettigheder, med særlig henvisning til de fortsatte påstande om krænkelser af menneskerettighederne og beskyttelsen af alle religiøse og etniske minoriteters rettigheder, og at den yderligere bør fokusere på at styrke demokratiske institutioner, retsstatsprincippet, god forvaltning, gennemsigtig beslutningstagning, retfærdig procedure og en national forsoningsproces; opfordrer indtrængende den irakiske regering til at arbejde for den nationale forsoning af et stærkt opsplittet samfund; |
| --- | --- |

6.

understreger, at den politiske dialog mellem EU og de irakiske myndigheder primært skal fokusere på spørgsmål vedrørende menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, hvad enten der er tale om civile eller individuelle rettigheder, med særlig henvisning til de fortsatte påstande om krænkelser af menneskerettighederne og beskyttelsen af alle religiøse og etniske minoriteters rettigheder, og at den yderligere bør fokusere på at styrke demokratiske institutioner, retsstatsprincippet, god forvaltning, gennemsigtig beslutningstagning, retfærdig procedure og en national forsoningsproces; opfordrer indtrængende den irakiske regering til at arbejde for den nationale forsoning af et stærkt opsplittet samfund;

| 7. | understreger, at det er nødvendigt først og fremmest at prioritere en politisk dialog med de irakiske myndigheder om afskaffelsen af dødsstraffen og om støtte til EU's grundlæggende principper; opfordrer den irakiske regering til som et første skridt at afskaffe dødsstraffen og til omgående at bekendtgøre og indføre et moratorium for henrettelser; |
| --- | --- |

7.

understreger, at det er nødvendigt først og fremmest at prioritere en politisk dialog med de irakiske myndigheder om afskaffelsen af dødsstraffen og om støtte til EU's grundlæggende principper; opfordrer den irakiske regering til som et første skridt at afskaffe dødsstraffen og til omgående at bekendtgøre og indføre et moratorium for henrettelser;

| 8. | glæder sig over oprettelsen ved denne partnerskabs- og samarbejdsaftale af et parlamentarisk samarbejdsudvalg, som bliver et forum, hvor det irakiske parlament og Europa-Parlamentet mødes og udveksler synspunkter, og som informeres om samarbejdsrådets henstillinger samt fremsætter henstillinger til Rådet; støtter denne vigtige parlamentariske dimension og er af den opfattelse, at et sådant udvalg vil være en god mulighed for demokratisk dialog og støtte til demokrati i Irak; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over oprettelsen ved denne partnerskabs- og samarbejdsaftale af et parlamentarisk samarbejdsudvalg, som bliver et forum, hvor det irakiske parlament og Europa-Parlamentet mødes og udveksler synspunkter, og som informeres om samarbejdsrådets henstillinger samt fremsætter henstillinger til Rådet; støtter denne vigtige parlamentariske dimension og er af den opfattelse, at et sådant udvalg vil være en god mulighed for demokratisk dialog og støtte til demokrati i Irak;

| 9. | minder om Parlamentets engagement i udviklingen af parlamentarisk demokrati og dets initiativ under 2008-budgettet, der tager sigte på at støtte opbygningen af demokrati i samarbejde med parlamenterne i tredjelande; gentager sit fulde tilsagn om at tilbyde aktiv støtte til Repræsentanternes Råd i Irak gennem initiativer, der tager sigte på opbygning af de irakiske repræsentanters kapacitet til at varetage deres forfatningsmæssige rolle og erfaringsoverførsel med hensyn til effektiv forvaltning og personaleuddannelse; |
| --- | --- |

9.

minder om Parlamentets engagement i udviklingen af parlamentarisk demokrati og dets initiativ under 2008-budgettet, der tager sigte på at støtte opbygningen af demokrati i samarbejde med parlamenterne i tredjelande; gentager sit fulde tilsagn om at tilbyde aktiv støtte til Repræsentanternes Råd i Irak gennem initiativer, der tager sigte på opbygning af de irakiske repræsentanters kapacitet til at varetage deres forfatningsmæssige rolle og erfaringsoverførsel med hensyn til effektiv forvaltning og personaleuddannelse;

| 10. | understreger betydningen af, at der skabes de nødvendige betingelser for en stærk teknisk dialog og et stærkt teknisk samarbejde med Irak, samt af fortsat støtte til den irakiske administration, så passende internationale standarder for kontrakter og indkøb kan indføres og gennemføres fuldt ud, og så investeringsmulighederne kan forbedres; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af, at der skabes de nødvendige betingelser for en stærk teknisk dialog og et stærkt teknisk samarbejde med Irak, samt af fortsat støtte til den irakiske administration, så passende internationale standarder for kontrakter og indkøb kan indføres og gennemføres fuldt ud, og så investeringsmulighederne kan forbedres;

| 11. | opfordrer Irak til hurtigst muligt at ratificere traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Irak til hurtigst muligt at ratificere traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger;

| 12. | glæder sig over oprettelsen af en EU-delegation til Irak i Bagdad og udnævnelsen af en EU-delegationschef; erindrer imidlertid om, at der er behov for at sikre EU-delegationen sine egne passende lokaler og de nødvendige menneskelige og materielle ressourcer, som står i rimeligt forhold til EU's udtrykte ambition om at spille en væsentlig rolle i Iraks overgang til demokrati, og for at sikre, at delegationen kan udføre sit arbejde fuldt ud; understreger, at det er af væsentlig betydning, at delegationschefen sættes i stand til at rejse under fuldstændig sikkerhed til alle steder i landet for at overvåge at de programmer, der finansieres af Den Europæiske Union, gennemføres korrekt, samt menneskerettighedssituationen og reformprocessen; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over oprettelsen af en EU-delegation til Irak i Bagdad og udnævnelsen af en EU-delegationschef; erindrer imidlertid om, at der er behov for at sikre EU-delegationen sine egne passende lokaler og de nødvendige menneskelige og materielle ressourcer, som står i rimeligt forhold til EU's udtrykte ambition om at spille en væsentlig rolle i Iraks overgang til demokrati, og for at sikre, at delegationen kan udføre sit arbejde fuldt ud; understreger, at det er af væsentlig betydning, at delegationschefen sættes i stand til at rejse under fuldstændig sikkerhed til alle steder i landet for at overvåge at de programmer, der finansieres af Den Europæiske Union, gennemføres korrekt, samt menneskerettighedssituationen og reformprocessen;

| 13. | understreger betydningen for Iraks fremtid af den politiske aftale, som de irakiske ledere har indgået vedrørende dannelsen af en national samlingsregering, som repræsenterer det irakiske samfunds politiske, religiøse og etniske mangfoldighed og afspejler det irakiske folks vilje, sådan som den kom til udtryk ved parlamentsvalget den 7. marts 2010; opfordrer til, at denne aftale gennemføres fuldt ud og uden yderligere forsinkelser, og anmoder de politiske kræfter i Irak om fortsat at engagere sig — i en ånd af fælles hensigter — i processen med at opbygge stærke og stabile demokratiske institutioner og etablere de nødvendige forudsætninger for frie og retfærdige valg på såvel lokalt som nationalt niveau, som er afgørende for overgangen til demokrati; påpeger, at gennemførelsen af denne aftale kan være den eneste levedygtige løsning til at indlede en reel national forsoningsproces; gentager, at det er vigtigt at udnævne permanente ministre til forsvars- og indenrigsministerierne for at undgå en koncentration af magten og fremme demokratisk dialog, tilsyn, politisk ansvar og ansvarlighed med hensyn til sikkerhedsrelaterede politiske valg; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen for Iraks fremtid af den politiske aftale, som de irakiske ledere har indgået vedrørende dannelsen af en national samlingsregering, som repræsenterer det irakiske samfunds politiske, religiøse og etniske mangfoldighed og afspejler det irakiske folks vilje, sådan som den kom til udtryk ved parlamentsvalget den 7. marts 2010; opfordrer til, at denne aftale gennemføres fuldt ud og uden yderligere forsinkelser, og anmoder de politiske kræfter i Irak om fortsat at engagere sig — i en ånd af fælles hensigter — i processen med at opbygge stærke og stabile demokratiske institutioner og etablere de nødvendige forudsætninger for frie og retfærdige valg på såvel lokalt som nationalt niveau, som er afgørende for overgangen til demokrati; påpeger, at gennemførelsen af denne aftale kan være den eneste levedygtige løsning til at indlede en reel national forsoningsproces; gentager, at det er vigtigt at udnævne permanente ministre til forsvars- og indenrigsministerierne for at undgå en koncentration af magten og fremme demokratisk dialog, tilsyn, politisk ansvar og ansvarlighed med hensyn til sikkerhedsrelaterede politiske valg;

| 14. | udtrykker bekymring over de stigende sekteriske spændinger og den udbredte manglende tillid mellem den irakiske regering og oppositionen, som, hvis der ikke findes en løsning, kan føre til genoptagelse af en voldelig konflikt; udtrykker dyb bekymring over, at konflikten i Syrien kan have en negativ afsmittende virkning på Irak, hvilket kan forværre de sekteriske spændinger i Irak; opfordrer alle aktører i Irak til at udvise en ansvarlig adfærd og være tilbageholdende for at undgå et sådant scenarie; |
| --- | --- |

14.

udtrykker bekymring over de stigende sekteriske spændinger og den udbredte manglende tillid mellem den irakiske regering og oppositionen, som, hvis der ikke findes en løsning, kan føre til genoptagelse af en voldelig konflikt; udtrykker dyb bekymring over, at konflikten i Syrien kan have en negativ afsmittende virkning på Irak, hvilket kan forværre de sekteriske spændinger i Irak; opfordrer alle aktører i Irak til at udvise en ansvarlig adfærd og være tilbageholdende for at undgå et sådant scenarie;

| 15. | opfordrer den irakiske regering til at sikre, at landets ressourcer anvendes på en gennemsigtig og ansvarlig måde til fordel for hele det irakiske folk; |
| --- | --- |

15.

opfordrer den irakiske regering til at sikre, at landets ressourcer anvendes på en gennemsigtig og ansvarlig måde til fordel for hele det irakiske folk;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en bindende klausul om virksomhedernes sociale ansvar (VSA) med henblik på overvejelse på et af samarbejdsrådets første møder, og til at basere den på VSA-principper som defineret på internationalt niveau, herunder i ajourføringen af OECD's retningslinjer i 2010 og i de standarder, der er defineret af FN, ILO og EU; foreslår, at denne klausul skal harmonisere eksisterende standarder for at sikre sammenlignelighed og retfærdighed, og at den skal fastsætte foranstaltninger til at gennemføre disse principper på EU-niveau, f.eks. krav om at overvåge aktiviteterne hos virksomheder, deres datterselskaber og forsyningskæder, og om at anvende passende omhu; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en bindende klausul om virksomhedernes sociale ansvar (VSA) med henblik på overvejelse på et af samarbejdsrådets første møder, og til at basere den på VSA-principper som defineret på internationalt niveau, herunder i ajourføringen af OECD's retningslinjer i 2010 og i de standarder, der er defineret af FN, ILO og EU; foreslår, at denne klausul skal harmonisere eksisterende standarder for at sikre sammenlignelighed og retfærdighed, og at den skal fastsætte foranstaltninger til at gennemføre disse principper på EU-niveau, f.eks. krav om at overvåge aktiviteterne hos virksomheder, deres datterselskaber og forsyningskæder, og om at anvende passende omhu;

| 17. | er dog fortsat dybt bekymret over de fortsatte voldshandlinger, der begås mod civilbefolkningen, sårbare grupper og alle religiøse samfund, herunder kristne mindretal, og som efterlader en dyb følelse af angst og usikkerhed i befolkningen om deres egen og deres lands fremtid; bemærker, at der er sket visse fremskridt på dette område og opfordrer de irakiske myndigheder til fortsat at forbedre sikkerheden og den offentlige orden og bekæmpe terrorisme og sekterisk vold i hele landet; mener, at det ligeledes bør prioriteres at indføre en ny retlig ramme, der tydeligt afgrænser sikkerhedsstyrkernes ansvar og beføjelser og gør det lettere at føre passende tilsyn med sikkerhedsstyrkerne i overensstemmelse med forfatningen; mener, at Repræsentanternes Råd bør spille en passende rolle i udformningen af ny lovgivning og i udøvelsen af demokratisk kontrol; opfordrer de irakiske myndigheder til at øge deres indsats for at beskytte kristne mindretal og alle sårbare mindretal, sikre, at alle irakiske borgere har ret til at udøve deres tro eller bekræfte deres identitet i frihed og sikkerhed, træffe mere målrettede foranstaltninger for at bekæmpe vold mellem forskellige etniske og religiøse grupper, beskytte de sekulære befolkningsgrupper og gøre alt, hvad der står i deres magt, for at retsforfølge gerningsmændene, samtidig med at retsstatsprincippet og de internationale standarder overholdes; mener, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen giver mulighed for yderligere at fremme forsoningsprogrammer og dialog på tværs af religioner med henblik på at genoprette en følelse af samhørighed og partnerskab i det irakiske samfund; |
| --- | --- |

17.

er dog fortsat dybt bekymret over de fortsatte voldshandlinger, der begås mod civilbefolkningen, sårbare grupper og alle religiøse samfund, herunder kristne mindretal, og som efterlader en dyb følelse af angst og usikkerhed i befolkningen om deres egen og deres lands fremtid; bemærker, at der er sket visse fremskridt på dette område og opfordrer de irakiske myndigheder til fortsat at forbedre sikkerheden og den offentlige orden og bekæmpe terrorisme og sekterisk vold i hele landet; mener, at det ligeledes bør prioriteres at indføre en ny retlig ramme, der tydeligt afgrænser sikkerhedsstyrkernes ansvar og beføjelser og gør det lettere at føre passende tilsyn med sikkerhedsstyrkerne i overensstemmelse med forfatningen; mener, at Repræsentanternes Råd bør spille en passende rolle i udformningen af ny lovgivning og i udøvelsen af demokratisk kontrol; opfordrer de irakiske myndigheder til at øge deres indsats for at beskytte kristne mindretal og alle sårbare mindretal, sikre, at alle irakiske borgere har ret til at udøve deres tro eller bekræfte deres identitet i frihed og sikkerhed, træffe mere målrettede foranstaltninger for at bekæmpe vold mellem forskellige etniske og religiøse grupper, beskytte de sekulære befolkningsgrupper og gøre alt, hvad der står i deres magt, for at retsforfølge gerningsmændene, samtidig med at retsstatsprincippet og de internationale standarder overholdes; mener, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen giver mulighed for yderligere at fremme forsoningsprogrammer og dialog på tværs af religioner med henblik på at genoprette en følelse af samhørighed og partnerskab i det irakiske samfund;

| 18. | henleder opmærksomheden på, at der er et presserende behov for at løse de humanitære problemer, som den irakiske befolkning står over for; understreger behovet for at sikre, at de tiltag, der samordnes mellem de irakiske myndigheder og de internationale hjælpeorganisationer, som arbejder på stedet, træffes med henblik på at bistå udsatte befolkningsgrupper, herunder flygtninge og fordrevne, beskytte disse grupper samt skabe rimelige betingelser for at garantere deres sikkerhed og værdighed; |
| --- | --- |

18.

henleder opmærksomheden på, at der er et presserende behov for at løse de humanitære problemer, som den irakiske befolkning står over for; understreger behovet for at sikre, at de tiltag, der samordnes mellem de irakiske myndigheder og de internationale hjælpeorganisationer, som arbejder på stedet, træffes med henblik på at bistå udsatte befolkningsgrupper, herunder flygtninge og fordrevne, beskytte disse grupper samt skabe rimelige betingelser for at garantere deres sikkerhed og værdighed;

| 19. | konstaterer med bekymring, at 34 000 syriske flygtninge ifølge UNHCR har søgt tilflugt i det irakiske Kurdistan, siden krigen begyndte; opfordrer til at hjælpe de irakiske myndigheder med at håndtere flygtningestrømmen til Irak, især ved at sikre at flygtningene får ophold i landet af humanitære grunde og føres til flygtningelejre; opfordrer også indtrængende EU til at give tilsagn om og bidrage til at hjælpe den irakiske regering med at sikre humane levevilkår i flygtningelejrene; |
| --- | --- |

19.

konstaterer med bekymring, at 34 000 syriske flygtninge ifølge UNHCR har søgt tilflugt i det irakiske Kurdistan, siden krigen begyndte; opfordrer til at hjælpe de irakiske myndigheder med at håndtere flygtningestrømmen til Irak, især ved at sikre at flygtningene får ophold i landet af humanitære grunde og føres til flygtningelejre; opfordrer også indtrængende EU til at give tilsagn om og bidrage til at hjælpe den irakiske regering med at sikre humane levevilkår i flygtningelejrene;

| 20. | opfordrer de irakiske myndigheder til at anerkende deres forpligtelse og sikre humane levevilkår og sikkerhed for beboerne i Camp Ashraf og Camp Hurriya; anmoder medlemsstaterne om at respektere artikel 105, stk. 3, litra b), and stk. 4, i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak og gøre alt, hvad de kan, for at lette genbosætningen eller repatrieringen af beboerne i Camp Hurriya på individuel basis og på grundlag af deres egen frie vilje, så spørgsmålet om deres tilstedeværelse på irakisk territorium kan blive endeligt afgjort; |
| --- | --- |

20.

opfordrer de irakiske myndigheder til at anerkende deres forpligtelse og sikre humane levevilkår og sikkerhed for beboerne i Camp Ashraf og Camp Hurriya; anmoder medlemsstaterne om at respektere artikel 105, stk. 3, litra b), and stk. 4, i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak og gøre alt, hvad de kan, for at lette genbosætningen eller repatrieringen af beboerne i Camp Hurriya på individuel basis og på grundlag af deres egen frie vilje, så spørgsmålet om deres tilstedeværelse på irakisk territorium kan blive endeligt afgjort;

| 21. | opfordrer til at revidere forfatningen, straffeloven og strafferetsplejeloven med henblik på at sikre, at ligestillingen mellem mænd og kvinder samt kvinders rettigheder til fulde overholdes; bekræfter den centrale rolle, kvinder kan spille med hensyn til at genetablere samfundsstrukturen og understreger, at det er nødvendigt, at de deltager fuldt ud i det politiske liv, herunder i udviklingen af nationale strategier med henblik på at tage højde for deres perspektiver; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til at revidere forfatningen, straffeloven og strafferetsplejeloven med henblik på at sikre, at ligestillingen mellem mænd og kvinder samt kvinders rettigheder til fulde overholdes; bekræfter den centrale rolle, kvinder kan spille med hensyn til at genetablere samfundsstrukturen og understreger, at det er nødvendigt, at de deltager fuldt ud i det politiske liv, herunder i udviklingen af nationale strategier med henblik på at tage højde for deres perspektiver;

| 22. | opfordrer ngo'erne til at bidrage til at styrke demokratiet og menneskerettighederne i Irak ved at yde målrettet bistand til kvinder, som udsættes for vold, tvangsægteskab, æresdrab, menneskehandel og kvindelig kønslemlæstelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer ngo'erne til at bidrage til at styrke demokratiet og menneskerettighederne i Irak ved at yde målrettet bistand til kvinder, som udsættes for vold, tvangsægteskab, æresdrab, menneskehandel og kvindelig kønslemlæstelse;

| 23. | opfordrer indtrængende det irakiske parlament og den irakiske regering til at indføre lovgivning til bekæmpelse af børnearbejde, børneprostitution og menneskehandel og til a sikre, at FN's konvention om barnets rettigheder overholdes; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende det irakiske parlament og den irakiske regering til at indføre lovgivning til bekæmpelse af børnearbejde, børneprostitution og menneskehandel og til a sikre, at FN's konvention om barnets rettigheder overholdes;

| 24. | anmoder om, at der rettes særlig opmærksomhed mod kvinders deltagelse i genopbygningen efter konflikten og i det politiske og økonomiske liv på højeste plan, særlig for kvinder fra minoritetsgrupper, som ofte udsættes for dobbelt diskrimination på grund af både køn og etnisk eller religiøst tilhørsforhold; opfordrer indtrængende de irakiske myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger for, at der kan udvikles et inklusivt civilsamfund, som kan deltage fuldt ud i den politiske proces, og for at fremme en uafhængig, pluralistisk og professionel mediesektor; |
| --- | --- |

24.

anmoder om, at der rettes særlig opmærksomhed mod kvinders deltagelse i genopbygningen efter konflikten og i det politiske og økonomiske liv på højeste plan, særlig for kvinder fra minoritetsgrupper, som ofte udsættes for dobbelt diskrimination på grund af både køn og etnisk eller religiøst tilhørsforhold; opfordrer indtrængende de irakiske myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger for, at der kan udvikles et inklusivt civilsamfund, som kan deltage fuldt ud i den politiske proces, og for at fremme en uafhængig, pluralistisk og professionel mediesektor;

| 25. | udtrykker stor bekymring over de mange tilfælde af selvmord blandt kvinder eller æresdrab i forbindelse med tvangsægteskaber og andre almindelige former for vold mod kvinder såsom kvindelig kønslemlæstelse og overgreb mod kvinder i hjemmet; understreger betydningen af, at der indføres passende og effektive retlige rammer, der sikrer og beskytter kvinders og pigers rettigheder og sociale, kulturelle og fysiske integritet og fremmer fuld adgang til socioøkonomisk integration, og af at afskaffe forskelsbehandling af kvinder i henhold til lovgivningen i tråd med den irakiske forfatning og Iraks forpligtelser i den internationale menneskerettighedstraktat; |
| --- | --- |

25.

udtrykker stor bekymring over de mange tilfælde af selvmord blandt kvinder eller æresdrab i forbindelse med tvangsægteskaber og andre almindelige former for vold mod kvinder såsom kvindelig kønslemlæstelse og overgreb mod kvinder i hjemmet; understreger betydningen af, at der indføres passende og effektive retlige rammer, der sikrer og beskytter kvinders og pigers rettigheder og sociale, kulturelle og fysiske integritet og fremmer fuld adgang til socioøkonomisk integration, og af at afskaffe forskelsbehandling af kvinder i henhold til lovgivningen i tråd med den irakiske forfatning og Iraks forpligtelser i den internationale menneskerettighedstraktat;

| 26. | glæder sig over Kommissionens dokument om en fælles strategi (2011-2013), som markerer overgangen til den flerårige programmering af EU's udviklingssamarbejde, der er planlagt i samarbejde med de irakiske myndigheder og samordnet med de andre internationale aktører (Verdensbanken og FN), som er aktive i Irak; bemærker, at denne nye tilgang er i overensstemmelse med hovedlinjerne i Parlamentets henstilling til Rådet af 13. marts 2008; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over Kommissionens dokument om en fælles strategi (2011-2013), som markerer overgangen til den flerårige programmering af EU's udviklingssamarbejde, der er planlagt i samarbejde med de irakiske myndigheder og samordnet med de andre internationale aktører (Verdensbanken og FN), som er aktive i Irak; bemærker, at denne nye tilgang er i overensstemmelse med hovedlinjerne i Parlamentets henstilling til Rådet af 13. marts 2008;

| 27. | glæder sig over EUJUST LEX-missionens positive resultater og den første gennemførelse af pilotprojekter i Irak i samspil med Kommissionens igangværende projekt; opfordrer til, at al den erfaring, der er opsamlet i forbindelse med denne mission, bringes i anvendelse både i ESFP og i forbindelse med fællesskabsinstrumenterne, således at EU kan bidrage til styrkelsen af det irakiske politi og strafferetssystem på stedet; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over EUJUST LEX-missionens positive resultater og den første gennemførelse af pilotprojekter i Irak i samspil med Kommissionens igangværende projekt; opfordrer til, at al den erfaring, der er opsamlet i forbindelse med denne mission, bringes i anvendelse både i ESFP og i forbindelse med fællesskabsinstrumenterne, således at EU kan bidrage til styrkelsen af det irakiske politi og strafferetssystem på stedet;

| 28. | gentager sin opfordring til at fremlægge bevis for gennemsigtigheden og effektiviteten i EU's bistand til Irak i form af omfattende, regelmæssige og gennemsigtige oplysninger om de faktiske udbetalinger af EU-bistand, og hvordan den anvendes, særlig hvad angår de bevillinger, der kanaliseres gennem IRFFI, som EU er hoveddonor til; |
| --- | --- |

28.

gentager sin opfordring til at fremlægge bevis for gennemsigtigheden og effektiviteten i EU's bistand til Irak i form af omfattende, regelmæssige og gennemsigtige oplysninger om de faktiske udbetalinger af EU-bistand, og hvordan den anvendes, særlig hvad angår de bevillinger, der kanaliseres gennem IRFFI, som EU er hoveddonor til;

| 29. | konstaterer, at formålet med de EU-samarbejdsaktiviteter, der er planlagt inden for social og menneskelig udvikling, er at bekæmpe fattigdom, opfylde de grundlæggende sundheds-, uddannelses- og beskæftigelsesbehov og at fremme grundlæggende friheder for alle, herunder de mest udsatte befolkningsgrupper, dvs. flygtninge, fordrevne og alle religiøse mindretal; understreger, at alle disse aktiviteter skal gennemføres på en sådan måde, at de styrker kapaciteter og institutioner i overensstemmelse med principperne om inklusion, gennemsigtighed og god forvaltning; |
| --- | --- |

29.

konstaterer, at formålet med de EU-samarbejdsaktiviteter, der er planlagt inden for social og menneskelig udvikling, er at bekæmpe fattigdom, opfylde de grundlæggende sundheds-, uddannelses- og beskæftigelsesbehov og at fremme grundlæggende friheder for alle, herunder de mest udsatte befolkningsgrupper, dvs. flygtninge, fordrevne og alle religiøse mindretal; understreger, at alle disse aktiviteter skal gennemføres på en sådan måde, at de styrker kapaciteter og institutioner i overensstemmelse med principperne om inklusion, gennemsigtighed og god forvaltning;

| 30. | fremhæver Iraks følsomme geopolitiske position, idet landet grænser op til Syrien, Iran, Tyrkiet, Saudi Arabien og Jordan; forventer, at Irak spiller en stabiliserende rolle i området i betragtning af den nuværende borgerkrig i Syrien; forventer, at Irak støtter en demokratisk og inklusiv overgang i Syrien; |
| --- | --- |

30.

fremhæver Iraks følsomme geopolitiske position, idet landet grænser op til Syrien, Iran, Tyrkiet, Saudi Arabien og Jordan; forventer, at Irak spiller en stabiliserende rolle i området i betragtning af den nuværende borgerkrig i Syrien; forventer, at Irak støtter en demokratisk og inklusiv overgang i Syrien;

| 31. | glæder sig over den nylige oprettelse af Iraks højkommissariat for menneskerettigheder, som er en uafhængig institution, der kan give mening til de rettigheder, som er garanteret i den irakiske forfatning, og spille en central rolle i beskyttelsen af disse rettigheder; understreger betydningen af at bevare institutionens uafhængighed af politisk indflydelse og skaffe tilstrækkelig, sikker og uafhængig økonomisk støtte til dens aktiviteter; understreger, at det er nødvendigt, at statslige organer samarbejder regelmæssigt, gennemsigtigt og løbende i forbindelse med højkommissariatets undersøgelser; opfordrer medlemsstaterne til at støtte højkommissariatets udvikling i form af teknisk bistand, løbende dialog og udveksling af erfaringer i forbindelse med indsatsen for at beskytte menneskerettighederne; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over den nylige oprettelse af Iraks højkommissariat for menneskerettigheder, som er en uafhængig institution, der kan give mening til de rettigheder, som er garanteret i den irakiske forfatning, og spille en central rolle i beskyttelsen af disse rettigheder; understreger betydningen af at bevare institutionens uafhængighed af politisk indflydelse og skaffe tilstrækkelig, sikker og uafhængig økonomisk støtte til dens aktiviteter; understreger, at det er nødvendigt, at statslige organer samarbejder regelmæssigt, gennemsigtigt og løbende i forbindelse med højkommissariatets undersøgelser; opfordrer medlemsstaterne til at støtte højkommissariatets udvikling i form af teknisk bistand, løbende dialog og udveksling af erfaringer i forbindelse med indsatsen for at beskytte menneskerettighederne;

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, formændene for medlemsstaternes parlamenter samt til regeringen og Repræsentanternes Råd i Republikken Irak. |
| --- | --- |

32.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, formændene for medlemsstaternes parlamenter samt til regeringen og Repræsentanternes Råd i Republikken Irak.

---

(1)  EUT L 204 af 31.7.2012, s. 20.

(2)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 287.

(3)  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 75.

(4)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 115.

(5)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 53.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/89

---

P7_TA(2013)0024

Gennemførelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og staterne i det østlige og sydlige Afrika i lyset af den nuværende situation i Zimbabwe

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om gennemførelsen af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og landene i det østlige og sydlige Afrika i lyset af den nuværende situation i Zimbabwe (2013/2515(RSP))

(2015/C 440/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe på den ene side og Det Europæiske Fællesskab på den anden side, som har været anvendt på foreløbig basis siden den 14. maj 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe på den ene side og Det Europæiske Fællesskab på den anden side, som har været anvendt på foreløbig basis siden den 14. maj 2012,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen),

| — | der henviser til Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT), særlig artikel XXIV, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT), særlig artikel XXIV,

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, som opstillede millenniumudviklingsmålene, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, som opstillede millenniumudviklingsmålene,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2009 om den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk samarbejdsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2009 om den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk samarbejdsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (1),

| — | der henviser til kommunikéet fra det ekstraordinære topmøde i Southern African Development Community (SADC) den 1. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet fra det ekstraordinære topmøde i Southern African Development Community (SADC) den 1. juni 2012,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om Zimbabwe og til Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/124/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe (2) |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. juli 2012 om Zimbabwe og til Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/124/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe (2)

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Cotonouaftalens kapitel om handelssamarbejde, i henhold til hvilket EU udvidede de ikkegensidige handelspræferencer til at omfatte AVS-landene, udløb den 31. december 2007, hvorefter situationen ikke har været i overensstemmelse med WTO-reglerne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Cotonouaftalens kapitel om handelssamarbejde, i henhold til hvilket EU udvidede de ikkegensidige handelspræferencer til at omfatte AVS-landene, udløb den 31. december 2007, hvorefter situationen ikke har været i overensstemmelse med WTO-reglerne;

| B. | der henviser til, at økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA’er) er WTO-kompatible aftaler, hvormed formålet er at støtte regional integration gennem udvidelse af handlen, bæredygtig vækst og fattigdomsbekæmpelse og gennem samtidig fremme af AVS-økonomiernes gradvise integration i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA’er) er WTO-kompatible aftaler, hvormed formålet er at støtte regional integration gennem udvidelse af handlen, bæredygtig vækst og fattigdomsbekæmpelse og gennem samtidig fremme af AVS-økonomiernes gradvise integration i verdensøkonomien;

| C. | der henviser til, at Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe har undertegnet Cotonouaftalen; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne er et væsentligt element i aftalen om udviklingssamarbejde mellem EU og AVS-landene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe har undertegnet Cotonouaftalen; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne er et væsentligt element i aftalen om udviklingssamarbejde mellem EU og AVS-landene;

| D. | der henviser til, at foreløbige økonomiske partnerskabsaftaler kan betragtes som et første skridt i processen hen imod fuldgyldige ØPA’er takket være medtagelsen ikke blot af regler om handlen med varer, men også af kapitler om oprindelsesregler og beskyttelsen af nye industrier; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at foreløbige økonomiske partnerskabsaftaler kan betragtes som et første skridt i processen hen imod fuldgyldige ØPA’er takket være medtagelsen ikke blot af regler om handlen med varer, men også af kapitler om oprindelsesregler og beskyttelsen af nye industrier;

| E. | der henviser til, at bestemmelser om god regeringsførelse, politiske institutioners gennemsigtighed og menneskerettighederne, jf. Cotonouaftalens artikel 8, artikel 11b samt artikel 96 og 97, skal betragtes som en integrerende del af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe på den anden side; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bestemmelser om god regeringsførelse, politiske institutioners gennemsigtighed og menneskerettighederne, jf. Cotonouaftalens artikel 8, artikel 11b samt artikel 96 og 97, skal betragtes som en integrerende del af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe på den anden side;

| F. | der henviser til, at der, selv om den nuværende situation i Zimbabwe med hensyn til menneskerettigheder og demokrati har vist tegn på forbedringer, stadig står mange udfordringer tilbage for det fremtidige samarbejde mellem EU og Zimbabwe, navnlig den fuldstændige gennemførelse af den globale politiske aftale og tilendebringelse af alle former for chikane og menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der, selv om den nuværende situation i Zimbabwe med hensyn til menneskerettigheder og demokrati har vist tegn på forbedringer, stadig står mange udfordringer tilbage for det fremtidige samarbejde mellem EU og Zimbabwe, navnlig den fuldstændige gennemførelse af den globale politiske aftale og tilendebringelse af alle former for chikane og menneskerettighedskrænkelser;

| G. | der henviser til, at det økonomiske opsving i Zimbabwe stadig er skrøbeligt, og at visse regeringspolitikker udgør en trussel mod de fremtidige økonomiske forbindelser mellem EU og Zimbabwe; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det økonomiske opsving i Zimbabwe stadig er skrøbeligt, og at visse regeringspolitikker udgør en trussel mod de fremtidige økonomiske forbindelser mellem EU og Zimbabwe;

| H. | der henviser til, at Zimbabwe åbenlyst tilsidesætter internationale aftaler og sine egne nationale love ved fortsat at tillade salg af ulovligt elfenben fra elefanter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Zimbabwe åbenlyst tilsidesætter internationale aftaler og sine egne nationale love ved fortsat at tillade salg af ulovligt elfenben fra elefanter;

| 1. | påpeger, at EU skal fremme fair handel mellem sig selv og udviklingslandene, baseret på fuld respekt og en garanti for ILO-arbejdsstandarder og -arbejdsvilkår, og sikre anvendelsen af de højest mulige sociale og miljømæssige standarder; er af den holdning, at dette omfatter betaling af en rimelig pris for ressourcer og landbrugsprodukter fra udviklingslandene; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at EU skal fremme fair handel mellem sig selv og udviklingslandene, baseret på fuld respekt og en garanti for ILO-arbejdsstandarder og -arbejdsvilkår, og sikre anvendelsen af de højest mulige sociale og miljømæssige standarder; er af den holdning, at dette omfatter betaling af en rimelig pris for ressourcer og landbrugsprodukter fra udviklingslandene;

| 2. | fremhæver den foreløbige ikrafttrædelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale som et vigtigt skridt hen imod en styrkelse af partnerskabet mellem EU og de fire berørte afrikanske lande inden for en stabil juridisk ramme; understreger betydningen af at videreføre forhandlingerne med henblik på at nå frem til en fuldgyldig aftale, der tager sigte på at fremme øget åben og fair handel, investeringer og regional integration; |
| --- | --- |

2.

fremhæver den foreløbige ikrafttrædelse af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale som et vigtigt skridt hen imod en styrkelse af partnerskabet mellem EU og de fire berørte afrikanske lande inden for en stabil juridisk ramme; understreger betydningen af at videreføre forhandlingerne med henblik på at nå frem til en fuldgyldig aftale, der tager sigte på at fremme øget åben og fair handel, investeringer og regional integration;

| 3. | betragter ikrafttrædelsen af loven om en menneskerettighedskommission i Zimbabwe som et opmuntrende skridt fra regeringens side med henblik på en forbedring af menneskerettighedssituationen i landet og som et skridt i den rigtige retning som led i den køreplan, der er vedtaget for fredelige og troværdige valg; |
| --- | --- |

3.

betragter ikrafttrædelsen af loven om en menneskerettighedskommission i Zimbabwe som et opmuntrende skridt fra regeringens side med henblik på en forbedring af menneskerettighedssituationen i landet og som et skridt i den rigtige retning som led i den køreplan, der er vedtaget for fredelige og troværdige valg;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at opprioritere forhandlingerne med de syv øvrige lande i regionen og til at følge en udviklingsvenlig tilgang, som både er i tråd med regionens og dens landes strategiske målsætninger og prioriteter og i overensstemmelse med WTO-reglerne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at opprioritere forhandlingerne med de syv øvrige lande i regionen og til at følge en udviklingsvenlig tilgang, som både er i tråd med regionens og dens landes strategiske målsætninger og prioriteter og i overensstemmelse med WTO-reglerne;

| 5. | giver ikke desto mindre udtryk for sin bekymring over de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Zimbabwe, der undergraver de forpligtelser, som Zimbabwes nationale samlingsregering har indgået i de senere år, og er navnlig bekymret over den senere tids tilfælde af chikane af menneskerettighedsforkæmpere, journalister og medlemmer af civilsamfundet i Zimbabwe; opfordrer Zimbabwes regering til at træffe alle fornødne foranstaltninger til sikring af, at ingen udsættes for chikane eller intimidering for at have taget fat på menneskerettighedsspørgsmål; |
| --- | --- |

5.

giver ikke desto mindre udtryk for sin bekymring over de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Zimbabwe, der undergraver de forpligtelser, som Zimbabwes nationale samlingsregering har indgået i de senere år, og er navnlig bekymret over den senere tids tilfælde af chikane af menneskerettighedsforkæmpere, journalister og medlemmer af civilsamfundet i Zimbabwe; opfordrer Zimbabwes regering til at træffe alle fornødne foranstaltninger til sikring af, at ingen udsættes for chikane eller intimidering for at have taget fat på menneskerettighedsspørgsmål;

| 6. | beklager manglen på en streng menneskerettighedsklausul i den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale og gentager sit krav om, at handelsaftaler indgået af EU skal indeholde bindende menneskerettighedsklausuler; beklager, at aftalen hverken indeholder et kapitel om bæredygtig udvikling eller et krav om overholdelse af internationale arbejds- og miljøstandarder; |
| --- | --- |

6.

beklager manglen på en streng menneskerettighedsklausul i den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale og gentager sit krav om, at handelsaftaler indgået af EU skal indeholde bindende menneskerettighedsklausuler; beklager, at aftalen hverken indeholder et kapitel om bæredygtig udvikling eller et krav om overholdelse af internationale arbejds- og miljøstandarder;

| 7. | understreger, at forsamlings-, forenings- og udtryksfrihed er centrale demokratiske komponenter, som Zimbabwe i den globale politiske aftale fuldt ud forpligtede sig til at fremme; henleder opmærksomheden på den nuværende godkendelsesprocedure og understreger, at ratifikationen af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale med Den Europæiske Union frembyder en ny lejlighed til at henlede opmærksomheden på nødvendigheden af en fuldstændig gennemførelse af disse forpligtelser; |
| --- | --- |

7.

understreger, at forsamlings-, forenings- og udtryksfrihed er centrale demokratiske komponenter, som Zimbabwe i den globale politiske aftale fuldt ud forpligtede sig til at fremme; henleder opmærksomheden på den nuværende godkendelsesprocedure og understreger, at ratifikationen af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale med Den Europæiske Union frembyder en ny lejlighed til at henlede opmærksomheden på nødvendigheden af en fuldstændig gennemførelse af disse forpligtelser;

| 8. | understreger, at suspensionen af EU’s udviklingssamarbejde (i henhold til Cotonouaftalens artikel 96) under omstændighederne bør opretholdes, men at EU forsat vil engagere sig til fordel for den lokale befolkning; |
| --- | --- |

8.

understreger, at suspensionen af EU’s udviklingssamarbejde (i henhold til Cotonouaftalens artikel 96) under omstændighederne bør opretholdes, men at EU forsat vil engagere sig til fordel for den lokale befolkning;

| 9. | støtter de målrettede foranstaltninger, der i øjeblikket er på plads fra EU’s side og som er en reaktion på den politiske situation og menneskerettighedssituationen i Zimbabwe og omfatter årlige afgørelser, der gør det muligt for EU konstant at overvåge fremtrædende personer i Zimbabwes regering; betoner desuden, at disse foranstaltninger ikke vil blive berørt af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale; |
| --- | --- |

9.

støtter de målrettede foranstaltninger, der i øjeblikket er på plads fra EU’s side og som er en reaktion på den politiske situation og menneskerettighedssituationen i Zimbabwe og omfatter årlige afgørelser, der gør det muligt for EU konstant at overvåge fremtrædende personer i Zimbabwes regering; betoner desuden, at disse foranstaltninger ikke vil blive berørt af den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale;

| 10. | opfordrer Zimbabwes regering til at tage sådanne skridt — herunder genindførelse af retsstatsprincipper, demokrati og respekt for menneskerettighederne og, i særdeleshed, gennemførelse af en fredelig og troværdig forfatningsmæssig folkeafstemning og valgforberedelser, der opfylder anerkendte internationale standarder — som er nødvendige for at gøre det muligt at suspendere de målrettede foranstaltninger; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Zimbabwes regering til at tage sådanne skridt — herunder genindførelse af retsstatsprincipper, demokrati og respekt for menneskerettighederne og, i særdeleshed, gennemførelse af en fredelig og troværdig forfatningsmæssig folkeafstemning og valgforberedelser, der opfylder anerkendte internationale standarder — som er nødvendige for at gøre det muligt at suspendere de målrettede foranstaltninger;

| 11. | bekræfter, at det er rede til at gøre brug af alle de værktøjer, der står til dets rådighed, i fald der sker en væsentlig forværring af menneskerettighedssituationen, og herunder bl.a. overveje at gøre brug af bestemmelserne i aftalens artikel 65 (den såkaldte ikkegennemførelsesklausul); |
| --- | --- |

11.

bekræfter, at det er rede til at gøre brug af alle de værktøjer, der står til dets rådighed, i fald der sker en væsentlig forværring af menneskerettighedssituationen, og herunder bl.a. overveje at gøre brug af bestemmelserne i aftalens artikel 65 (den såkaldte ikkegennemførelsesklausul);

| 12. | opfordrer EU’s delegation i Harare til fortsat at tilbyde sin hjælp til Zimbabwes nationale samlingsregering for at forbedre menneskerettighedssituationen med henblik på fredelige og troværdige valg i tråd med de standarder, som EU ville forvente af enhver af sine handelspartnere; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU’s delegation i Harare til fortsat at tilbyde sin hjælp til Zimbabwes nationale samlingsregering for at forbedre menneskerettighedssituationen med henblik på fredelige og troværdige valg i tråd med de standarder, som EU ville forvente af enhver af sine handelspartnere;

| 13. | opfordrer Zimbabwes regering til at håndhæve reglerne om identificering og retsforfølgelse af personer, der er involveret i ulovlig eksport af og handel med elfenben, og endvidere til at arbejde for at øge gennemsigtigheden i Zimbabwes mineindustrier for at sikre, at der gøres behørigt rede for den velstand, der skabes ved lovlig udnyttelse af landets naturressourcer, og at denne velstand kommer alle zimbabweanere til gode; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Zimbabwes regering til at håndhæve reglerne om identificering og retsforfølgelse af personer, der er involveret i ulovlig eksport af og handel med elfenben, og endvidere til at arbejde for at øge gennemsigtigheden i Zimbabwes mineindustrier for at sikre, at der gøres behørigt rede for den velstand, der skabes ved lovlig udnyttelse af landets naturressourcer, og at denne velstand kommer alle zimbabweanere til gode;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU-Udenrigstjenesten, Zimbabwes regering og parlament og regeringerne i Southern African Development Community (SADC). |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU-Udenrigstjenesten, Zimbabwes regering og parlament og regeringerne i Southern African Development Community (SADC).

---

(1)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 129.

(2)  EUT L 54 af 28.2.2012, s. 20.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/92

---

P7_TA(2013)0026

Modernisering af EU's statsstøttepolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik (2012/2920(RSP))

(2015/C 440/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 109; |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 109;

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (COM(2012)0725),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (KOM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (KOM(2012)0730),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Modernisering af EU's statsstøttepolitik« (COM(2012)0209); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Modernisering af EU's statsstøttepolitik« (COM(2012)0209);

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, vedtaget på dets 98. plenarmøde, den 29. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, vedtaget på dets 98. plenarmøde, den 29. november 2012,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 15/2011 med titlen »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?«; |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 15/2011 med titlen »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?«;

| — | der henviser til rammeaftalen af 20. oktober 2010 om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (1) (herefter benævnt »rammeaftalen«), navnlig dennes punkt 15 og 16; |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen af 20. oktober 2010 om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (1) (herefter benævnt »rammeaftalen«), navnlig dennes punkt 15 og 16;

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om modernisering af EU's statsstøttepolitik (O-000213/2012 — B7-0102/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om modernisering af EU's statsstøttepolitik (O-000213/2012 — B7-0102/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Kommissionen har fremlagt to forslag til forordninger om gennemførelse af moderniseringsprogrammet for statsstøtte med artikel 109 i TEUF som retsgrundlag; der henviser til, at dette retsgrundlag kun giver mulighed for høring af Parlamentet, ikke for fælles beslutningstagning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen har fremlagt to forslag til forordninger om gennemførelse af moderniseringsprogrammet for statsstøtte med artikel 109 i TEUF som retsgrundlag; der henviser til, at dette retsgrundlag kun giver mulighed for høring af Parlamentet, ikke for fælles beslutningstagning;

| B. | der henviser til, at forslagene har til formål at koncentrere ressourcerne om at vurdere mere alvorlige støttesager og ikke behandling af mindre sager og mindre klager, der ikke har nogen indflydelse på samhandlen mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forslagene har til formål at koncentrere ressourcerne om at vurdere mere alvorlige støttesager og ikke behandling af mindre sager og mindre klager, der ikke har nogen indflydelse på samhandlen mellem medlemsstaterne;

| C. | der henviser til, at forslagene, og især ændringen af procedureforordningen (Rådets forordning (EF) nr. 659/1999), vedrører bestemmelserne for Kommissionens kontrol med valgte nationale og lokale myndigheders afgørelser, og at der derfor er et stort behov for, at Europa-Parlamentet udøver demokratisk kontrol med disse tekster; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forslagene, og især ændringen af procedureforordningen (Rådets forordning (EF) nr. 659/1999), vedrører bestemmelserne for Kommissionens kontrol med valgte nationale og lokale myndigheders afgørelser, og at der derfor er et stort behov for, at Europa-Parlamentet udøver demokratisk kontrol med disse tekster;

| D. | der henviser til, at Parlamentet bør inddrages i udarbejdelsen af sådanne forslag, som fastsat i punkt 15 i rammeaftalen mellem Parlamentet og Kommissionen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet bør inddrages i udarbejdelsen af sådanne forslag, som fastsat i punkt 15 i rammeaftalen mellem Parlamentet og Kommissionen;

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om modernisering af statsstøtten og Kommissionens nye forslag til forordninger; opfordrer imidlertid Kommissionen til at sikre, at stimuleringen af økonomisk vækst som et af de overordnede mål med denne reform ikke igen vil føre til stigende offentlig gæld; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om modernisering af statsstøtten og Kommissionens nye forslag til forordninger; opfordrer imidlertid Kommissionen til at sikre, at stimuleringen af økonomisk vækst som et af de overordnede mål med denne reform ikke igen vil føre til stigende offentlig gæld;

| 2. | understreger behovet for mindre, men bedre målrettet statsstøtte, der stiller mindre krav til offentlige udgifter og ikke forvrider konkurrencen, men samtidig støtter overgangen til en videnbaseret økonomi; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for mindre, men bedre målrettet statsstøtte, der stiller mindre krav til offentlige udgifter og ikke forvrider konkurrencen, men samtidig støtter overgangen til en videnbaseret økonomi;

| 3. | understreger, at statsstøtte skal være udformet på en måde, der fremmer udviklingen af tjenester, viden og infrastruktur i sig selv, snarere end at yde støtte til bestemte virksomheder; |
| --- | --- |

3.

understreger, at statsstøtte skal være udformet på en måde, der fremmer udviklingen af tjenester, viden og infrastruktur i sig selv, snarere end at yde støtte til bestemte virksomheder;

| 4. | understreger, at det primære formål med statsstøttekontrollen er at sikre ensartede spilleregler på det indre marked; glæder sig over pakken for modernisering af EU's statsstøttepolitik som en hjørnesten i den igangværende proces med modernisering af konkurrencepolitikken; opfordrer til en rettidig gennemførelse af reformpakken; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det primære formål med statsstøttekontrollen er at sikre ensartede spilleregler på det indre marked; glæder sig over pakken for modernisering af EU's statsstøttepolitik som en hjørnesten i den igangværende proces med modernisering af konkurrencepolitikken; opfordrer til en rettidig gennemførelse af reformpakken;

| 5. | anerkender den rolle, som statsstøtte, skaffet gennem en særlig kriseordning, spiller i håndteringen af krisen; anerkender også, at hensigtsmæssig anvendelse af og passende kontrol med statsstøtte vil spille en betydelig rolle i opfyldelsen af målene i EU 2020-vækststrategien; |
| --- | --- |

5.

anerkender den rolle, som statsstøtte, skaffet gennem en særlig kriseordning, spiller i håndteringen af krisen; anerkender også, at hensigtsmæssig anvendelse af og passende kontrol med statsstøtte vil spille en betydelig rolle i opfyldelsen af målene i EU 2020-vækststrategien;

| 6. | understreger, at konkurrencepolitikken skal sikre tilstrækkelig statsstøtte til en miljørigtig omlægning af økonomien, navnlig med hensyn til vedvarende energikilder og energieffektivitet, og at de nye retningslinjer bør baseres på denne præmis; |
| --- | --- |

6.

understreger, at konkurrencepolitikken skal sikre tilstrækkelig statsstøtte til en miljørigtig omlægning af økonomien, navnlig med hensyn til vedvarende energikilder og energieffektivitet, og at de nye retningslinjer bør baseres på denne præmis;

| 7. | deler Kommissionens synspunkt om, at statsstøtteprocedurerne skal fremskyndes for at sikre øget fokus på komplicerede sager, der kan have alvorlige følger for konkurrencen på det indre marked; noterer sig Kommissionens forslag om at give den flere muligheder for at vælge, hvordan klager skal behandles; opfordrer Kommissionen til at opstille detaljerede kriterier for, hvordan man i denne sammenhæng skal skelne mellem vigtige og mindre vigtige sager; påpeger, at en passende måde at foretage denne sondring på ville være at hæve tærsklerne for de minimis-forordningen og udvide de horisontale kategorier i bemyndigelsesforordningen og i den generelle gruppefritagelsesforordning; |
| --- | --- |

7.

deler Kommissionens synspunkt om, at statsstøtteprocedurerne skal fremskyndes for at sikre øget fokus på komplicerede sager, der kan have alvorlige følger for konkurrencen på det indre marked; noterer sig Kommissionens forslag om at give den flere muligheder for at vælge, hvordan klager skal behandles; opfordrer Kommissionen til at opstille detaljerede kriterier for, hvordan man i denne sammenhæng skal skelne mellem vigtige og mindre vigtige sager; påpeger, at en passende måde at foretage denne sondring på ville være at hæve tærsklerne for de minimis-forordningen og udvide de horisontale kategorier i bemyndigelsesforordningen og i den generelle gruppefritagelsesforordning;

| 8. | bemærker, at disse mål er blevet opstillet utallige gange før og har dannet grundlag for tidligere revisioner af lovgivningen om statsstøtte, men at de tilsyneladende ikke er blevet opfyldt fuldt ud, eftersom disse nye forslag nu er nødvendige; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at disse mål er blevet opstillet utallige gange før og har dannet grundlag for tidligere revisioner af lovgivningen om statsstøtte, men at de tilsyneladende ikke er blevet opfyldt fuldt ud, eftersom disse nye forslag nu er nødvendige;

| 9. | udtrykker håb om, at forslagene denne gang vil opfylde målet, uden at afskrække klagere fra at træde frem og henlede Kommissionens opmærksomhed på alvorlige tilfælde af konkurrenceforvridning; |
| --- | --- |

9.

udtrykker håb om, at forslagene denne gang vil opfylde målet, uden at afskrække klagere fra at træde frem og henlede Kommissionens opmærksomhed på alvorlige tilfælde af konkurrenceforvridning;

| 10. | bemærker Kommissionens overordnede hensigt om at fritage flere foranstaltninger fra kravet om anmeldelse; bemærker især, at det indgår i Kommissionens forslag, at støtte til kultur, og støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer er omfattet af bemyndigelsesforordningen; understreger imidlertid, at medlemsstaterne vil skulle sørge for forhåndsoverholdelse af statsstøttereglerne for de minimis-foranstaltninger og gruppefritagelsesordninger for at bevare tilstrækkelig kontrol, mens Kommissionen fortsat vil skulle udøve efterfølgende kontrol af sådanne sager; understreger, at dette ikke må føre til øget statsstøtte; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der sker en reduktion af statsstøtten på lang sigt; |
| --- | --- |

10.

bemærker Kommissionens overordnede hensigt om at fritage flere foranstaltninger fra kravet om anmeldelse; bemærker især, at det indgår i Kommissionens forslag, at støtte til kultur, og støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer er omfattet af bemyndigelsesforordningen; understreger imidlertid, at medlemsstaterne vil skulle sørge for forhåndsoverholdelse af statsstøttereglerne for de minimis-foranstaltninger og gruppefritagelsesordninger for at bevare tilstrækkelig kontrol, mens Kommissionen fortsat vil skulle udøve efterfølgende kontrol af sådanne sager; understreger, at dette ikke må føre til øget statsstøtte; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der sker en reduktion af statsstøtten på lang sigt;

| 11. | understreger, at Kommissionen må sikre en bedre udveksling med medlemsstaterne for så vidt angår kvaliteten og rettidigheden af indsendelsen af oplysninger og udarbejdelsen af anmeldelser; understreger, at effektive nationale systemer skal sikre, at statsstøtteforanstaltninger, der er fritaget fra kravet om forhåndsanmeldelse, er i overensstemmelse med EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

11.

understreger, at Kommissionen må sikre en bedre udveksling med medlemsstaterne for så vidt angår kvaliteten og rettidigheden af indsendelsen af oplysninger og udarbejdelsen af anmeldelser; understreger, at effektive nationale systemer skal sikre, at statsstøtteforanstaltninger, der er fritaget fra kravet om forhåndsanmeldelse, er i overensstemmelse med EU-lovgivningen;

| 12. | bemærker, at de relevante oplysninger til sager med statsstøttekontrol hidtil udelukkende er kommet fra medlemsstaterne; beder Kommissionen vurdere, hvorvidt der vil være yderligere behov for supplerende menneskelige ressourcer for at udbygge dens informationsindsamlingsværktøjer og give den mulighed for at modtage oplysninger direkte fra markedsdeltagerne; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at de relevante oplysninger til sager med statsstøttekontrol hidtil udelukkende er kommet fra medlemsstaterne; beder Kommissionen vurdere, hvorvidt der vil være yderligere behov for supplerende menneskelige ressourcer for at udbygge dens informationsindsamlingsværktøjer og give den mulighed for at modtage oplysninger direkte fra markedsdeltagerne;

| 13. | er dybt bekymret over Revisionsrettens konstateringer af, at Kommissionen ikke systematisk forsøger at afsløre uanmeldte støtteforanstaltninger eller vurdere den efterfølgende virkning af sin statsstøttekontrol udtømmende; anmoder om en yderligere afklaring af de 40 % af sagerne om statsstøtte under gruppefritagelsesforordninger, der kan være problematiske, understreger den særlige vanskelighed dette indebærer for nytilkomne og for små og mellemstore virksomheder, og den forvridende effekt det har på konkurrencen; |
| --- | --- |

13.

er dybt bekymret over Revisionsrettens konstateringer af, at Kommissionen ikke systematisk forsøger at afsløre uanmeldte støtteforanstaltninger eller vurdere den efterfølgende virkning af sin statsstøttekontrol udtømmende; anmoder om en yderligere afklaring af de 40 % af sagerne om statsstøtte under gruppefritagelsesforordninger, der kan være problematiske, understreger den særlige vanskelighed dette indebærer for nytilkomne og for små og mellemstore virksomheder, og den forvridende effekt det har på konkurrencen;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med moderniseringen af statsstøtten at afklare ovennævnte spørgsmål og sikre, at en eventuel svækkelse af forhåndsvurderingen af anmeldelser kompenseres gennem en effektiv og stringent efterfølgende kontrol på Kommissionens vegne med henblik på at sikre en behørig overholdelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med moderniseringen af statsstøtten at afklare ovennævnte spørgsmål og sikre, at en eventuel svækkelse af forhåndsvurderingen af anmeldelser kompenseres gennem en effektiv og stringent efterfølgende kontrol på Kommissionens vegne med henblik på at sikre en behørig overholdelse;

| 15. | beklager, at retsgrundlaget for de nye forslag, artikel 109 i TEUF, kun giver mulighed for høring af Parlamentet, ikke fælles beslutningstagning på linje med på andre områder af markedsintegration og økonomisk regulering efter Lissabontraktatens ikrafttræden; |
| --- | --- |

15.

beklager, at retsgrundlaget for de nye forslag, artikel 109 i TEUF, kun giver mulighed for høring af Parlamentet, ikke fælles beslutningstagning på linje med på andre områder af markedsintegration og økonomisk regulering efter Lissabontraktatens ikrafttræden;

| 16. | mener ikke, at dette demokratiske underskud kan tolereres i forbindelse med forslag, der vedrører Kommissionens tilsynsmidler i forhold til afgørelser og foranstaltninger truffet af nationalt og lokalt valgte myndigheder, navnlig hvad angår tjenesteydelser af almen økonomisk interesse vedrørende grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

16.

mener ikke, at dette demokratiske underskud kan tolereres i forbindelse med forslag, der vedrører Kommissionens tilsynsmidler i forhold til afgørelser og foranstaltninger truffet af nationalt og lokalt valgte myndigheder, navnlig hvad angår tjenesteydelser af almen økonomisk interesse vedrørende grundlæggende rettigheder;

| 17. | foreslår, at dette underskud overvindes gennem interinstitutionelle ordninger og korrigeres i alle fremtidige traktatændringer; |
| --- | --- |

17.

foreslår, at dette underskud overvindes gennem interinstitutionelle ordninger og korrigeres i alle fremtidige traktatændringer;

| 18. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til i mellemtiden at tage særligt hensyn til ændringsforslag, der fremsættes af Parlamentet under høringsproceduren; |
| --- | --- |

18.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til i mellemtiden at tage særligt hensyn til ændringsforslag, der fremsættes af Parlamentet under høringsproceduren;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/94

---

P7_TA(2013)0027

De seneste ofre for brande i tekstilfabrikker, navnlig i Bangladesh

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om den seneste tids dødsfald i forbindelse med brande på tekstilfabrikker, navnlig i Bangladesh (2012/2908(RSP))

(2015/C 440/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem EF og Bangladesh fra 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem EF og Bangladesh fra 2001,

| — | der henviser til sine beslutninger af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (1) og om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (1) og om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (2),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) rapport »Globalising Social Rights: The International Labour Organisation and beyond«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) rapport »Globalising Social Rights: The International Labour Organisation and beyond«,

| — | der henviser til ILO's rapport »Labour in the Global South: Challenges and alternatives for workers«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's rapport »Labour in the Global South: Challenges and alternatives for workers«,

| — | der henviser til ILO's rapport »Globalisation, Flexibilisation and Working Conditions in Asia and the Pacific«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's rapport »Globalisation, Flexibilisation and Working Conditions in Asia and the Pacific«,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden (3),

| — | der henviser til OECD's opdaterede retningslinjer for multinationale virksomheder fra 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's opdaterede retningslinjer for multinationale virksomheder fra 2011,

| — | der henviser til ILO’s konvention om fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2006, C-187) og konventionen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og arbejdsmiljø (1981, C-155), som ikke er blevet ratificeret af Bangladesh og Pakistan, samt henstillingerne til disse (R-197); der endvidere henviser til konventionen om arbejdstilsyn (1947, C-081), som Bangladesh og Pakistan har undertegnet, og henstillingerne hertil (R-164), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO’s konvention om fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2006, C-187) og konventionen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og arbejdsmiljø (1981, C-155), som ikke er blevet ratificeret af Bangladesh og Pakistan, samt henstillingerne til disse (R-197); der endvidere henviser til konventionen om arbejdstilsyn (1947, C-081), som Bangladesh og Pakistan har undertegnet, og henstillingerne hertil (R-164),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681),

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at branden den 24. november 2012 på Tazreen-fabrikken i Ashuliaområdet i Dhaka i Bangladesh kostede 112 menneskeliv, og at 289 mennesker omkom ved en brand i Karachi i Pakistan i september 2012; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at branden den 24. november 2012 på Tazreen-fabrikken i Ashuliaområdet i Dhaka i Bangladesh kostede 112 menneskeliv, og at 289 mennesker omkom ved en brand i Karachi i Pakistan i september 2012;

| B. | der henviser til, at hundredvis af arbejdstagere bliver dræbt hvert år i lignende ulykker i hele Sydasien, og at det skønnes, at op imod 600 tekstilarbejdere er døde i fabriksbrande alene i Bangladesh siden 2005, og at mange af disse dødsfald kunne have været undgået; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hundredvis af arbejdstagere bliver dræbt hvert år i lignende ulykker i hele Sydasien, og at det skønnes, at op imod 600 tekstilarbejdere er døde i fabriksbrande alene i Bangladesh siden 2005, og at mange af disse dødsfald kunne have været undgået;

| C. | der henviser til, at forholdene på tekstilfabrikkerne ofte er elendige, nærmest uden hensyntagen til arbejdstagerrettigheder som dem, der er anerkendt i henhold til ILO's vigtigste konventioner, og ofte nærmest eller helt uden hensyntagen til brandsikkerheden; der henviser til, at mange ejere af sådanne fabrikker ikke er blevet straffet og derfor ikke har gjort meget for at forbedre arbejdsvilkårene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forholdene på tekstilfabrikkerne ofte er elendige, nærmest uden hensyntagen til arbejdstagerrettigheder som dem, der er anerkendt i henhold til ILO's vigtigste konventioner, og ofte nærmest eller helt uden hensyntagen til brandsikkerheden; der henviser til, at mange ejere af sådanne fabrikker ikke er blevet straffet og derfor ikke har gjort meget for at forbedre arbejdsvilkårene;

| D. | der henviser til, at der i Bangladesh er over 5 000 tekstilfabrikker, som beskæftiger omkring 3,5 millioner mennesker, og at Bangladesh er verdens næststørste tøjeksportør, kun overgået af Kina; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i Bangladesh er over 5 000 tekstilfabrikker, som beskæftiger omkring 3,5 millioner mennesker, og at Bangladesh er verdens næststørste tøjeksportør, kun overgået af Kina;

| E. | der påpeger, at det europæiske marked er det største eksportmarked for beklædning og tekstilvarer fra Bangladesh, og at fremtrædende vestlige selskaber har indrømmet, at de havde kontrakter om levering af beklædningsgenstande med ejeren af Tazreen-fabrikken; |
| --- | --- |

E.

der påpeger, at det europæiske marked er det største eksportmarked for beklædning og tekstilvarer fra Bangladesh, og at fremtrædende vestlige selskaber har indrømmet, at de havde kontrakter om levering af beklædningsgenstande med ejeren af Tazreen-fabrikken;

| F. | der henviser til, at stigende arbejdskraftsomkostninger i andre dele af verden har forårsaget, at lavt kvalificeret fabriksarbejde er blevet flyttet til Indien, Pakistan, Cambodja, Vietnam og navnlig Bangladesh, hvor beklædningsindustrien nu tegner sig for 75 % af eksporten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at stigende arbejdskraftsomkostninger i andre dele af verden har forårsaget, at lavt kvalificeret fabriksarbejde er blevet flyttet til Indien, Pakistan, Cambodja, Vietnam og navnlig Bangladesh, hvor beklædningsindustrien nu tegner sig for 75 % af eksporten;

| G. | der henviser til, at det er beklageligt, at nogle virksomheder i første omgang forsøgte at benægte deres samarbejde med den virksomhed, der var involveret i branden i Dhaka, og først senere har erkendt, at deres tøj er blevet produceret på det pågældende sted; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er beklageligt, at nogle virksomheder i første omgang forsøgte at benægte deres samarbejde med den virksomhed, der var involveret i branden i Dhaka, og først senere har erkendt, at deres tøj er blevet produceret på det pågældende sted;

| H. | der henviser til, at der i de seneste måneder har været tiltagende spændinger mellem den bangladeshiske regering og fagforeningsaktivister, og at arbejdstagere i denne forbindelse har klaget over deres lave lønninger og dårlige arbejdsforhold; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i de seneste måneder har været tiltagende spændinger mellem den bangladeshiske regering og fagforeningsaktivister, og at arbejdstagere i denne forbindelse har klaget over deres lave lønninger og dårlige arbejdsforhold;

| I. | der henviser til, at mordet i april 2012 på Aminul Islam, som havde kritiseret de usikre forhold på fabrikker i beklædningsindustrien, stadig er uopklaret; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mordet i april 2012 på Aminul Islam, som havde kritiseret de usikre forhold på fabrikker i beklædningsindustrien, stadig er uopklaret;

| 1. | udtrykker sorg over de menneskeliv, der er gået tabt i den seneste tids fabriksbrande; udtrykker sin medfølelse med de efterladte familier og de sårede; finder det fuldstændig uacceptabelt, at så mange arbejdstagere i de senere år er omkommet ved fabriksbrande i Sydasien; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sorg over de menneskeliv, der er gået tabt i den seneste tids fabriksbrande; udtrykker sin medfølelse med de efterladte familier og de sårede; finder det fuldstændig uacceptabelt, at så mange arbejdstagere i de senere år er omkommet ved fabriksbrande i Sydasien;

| 2. | opfordrer regeringerne i Bangladesh og Pakistan til at fortsætte deres grundige efterforskning af den seneste tids begivenheder og til at indføre foranstaltninger, der skal forhindre nye tragedier, herunder fabrikanternes fulde overholdelse af sundheds- og sikkerhedslovgivning (navnlig den såkaldte Labour Act fra 2006 i Bangladesh) og indførelse af et effektivt og uafhængigt arbejdstilsyn og tilsyn med industribygninger; |
| --- | --- |

2.

opfordrer regeringerne i Bangladesh og Pakistan til at fortsætte deres grundige efterforskning af den seneste tids begivenheder og til at indføre foranstaltninger, der skal forhindre nye tragedier, herunder fabrikanternes fulde overholdelse af sundheds- og sikkerhedslovgivning (navnlig den såkaldte Labour Act fra 2006 i Bangladesh) og indførelse af et effektivt og uafhængigt arbejdstilsyn og tilsyn med industribygninger;

| 3. | glæder sig over den bangladeshiske brand- og bygningsaftale indgået af en række fagforeninger, ngo'er og multinationale tekstildetailhandlere, der skal forbedre sikkerhedsstandarderne på produktionsstederne, og hvorved de går ind på at betale for sådanne foranstaltninger, navnlig ved at etablere en uafhængig inspektionsordning og aktivt støtte oprettelsen af sundheds- og sikkerhedsudvalg — som er obligatoriske ved lov, men sjældent fungerer efter hensigten — på hver fabrik under inddragelse af arbejdstagerrepræsentationer; opfordrer alle relevante tøjmærker til at støtte denne indsats; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over den bangladeshiske brand- og bygningsaftale indgået af en række fagforeninger, ngo'er og multinationale tekstildetailhandlere, der skal forbedre sikkerhedsstandarderne på produktionsstederne, og hvorved de går ind på at betale for sådanne foranstaltninger, navnlig ved at etablere en uafhængig inspektionsordning og aktivt støtte oprettelsen af sundheds- og sikkerhedsudvalg — som er obligatoriske ved lov, men sjældent fungerer efter hensigten — på hver fabrik under inddragelse af arbejdstagerrepræsentationer; opfordrer alle relevante tøjmærker til at støtte denne indsats;

| 4. | opfordrer alle aktører til at bekæmpe den korruption i forsyningskæden, der kan påvises i mange sydasiatiske lande, herunder hemmelige aftaler mellem sundheds- og sikkerhedsinspektører og fabriksejere; opfordrer til, at der gøres mere for at bekæmpe sådanne praksisser; |
| --- | --- |

4.

opfordrer alle aktører til at bekæmpe den korruption i forsyningskæden, der kan påvises i mange sydasiatiske lande, herunder hemmelige aftaler mellem sundheds- og sikkerhedsinspektører og fabriksejere; opfordrer til, at der gøres mere for at bekæmpe sådanne praksisser;

| 5. | forventer, at de ansvarlige for strafbar forsømmelighed og andre strafbare handlinger i forbindelse med brandene bliver stillet for en domstol, og at de lokale myndigheder og fabriksledelsen samarbejder for at sikre fuld adgang til retssystemet for alle ofrene, således at de kan kræve erstatning; glæder sig over de skridt, der allerede er taget af den bangladeshiske og pakistanske regering til at støtte ofrene og deres familier; |
| --- | --- |

5.

forventer, at de ansvarlige for strafbar forsømmelighed og andre strafbare handlinger i forbindelse med brandene bliver stillet for en domstol, og at de lokale myndigheder og fabriksledelsen samarbejder for at sikre fuld adgang til retssystemet for alle ofrene, således at de kan kræve erstatning; glæder sig over de skridt, der allerede er taget af den bangladeshiske og pakistanske regering til at støtte ofrene og deres familier;

| 6. | glæder sig over de bestræbelser, som visse europæiske detailhandlere, som allerede har bidraget til erstatningsordninger for ofrene og deres familier, har foretaget, og opmuntrer andre til at følge deres eksempel; opfordrer til, at der sørges for gratis genoptræning for de sårede og omsorg for afhængige familiemedlemmer til afdøde arbejdstagere; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over de bestræbelser, som visse europæiske detailhandlere, som allerede har bidraget til erstatningsordninger for ofrene og deres familier, har foretaget, og opmuntrer andre til at følge deres eksempel; opfordrer til, at der sørges for gratis genoptræning for de sårede og omsorg for afhængige familiemedlemmer til afdøde arbejdstagere;

| 7. | opfordrer de store internationale tøjmærker til at undersøge deres forsyningskæder kritisk og til at samarbejde med deres underleverandører om at forbedre standarderne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer forhandlere, ngo'er og alle andre involverede aktører, herunder eventuelt Kommissionen, til at arbejde sammen om udvikling af en frivillig mærkningsstandard, som certificerer, at et produkt er fremstillet i overensstemmelse med ILO’s grundlæggende normer for arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de store internationale tøjmærker til at undersøge deres forsyningskæder kritisk og til at samarbejde med deres underleverandører om at forbedre standarderne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer forhandlere, ngo'er og alle andre involverede aktører, herunder eventuelt Kommissionen, til at arbejde sammen om udvikling af en frivillig mærkningsstandard, som certificerer, at et produkt er fremstillet i overensstemmelse med ILO’s grundlæggende normer for arbejdsvilkår;

| 8. | opfordrer Kommissionen til aktivt at fremme obligatorisk ansvarlig virksomhedsadfærd hos EU-virksomheder, der er aktive uden for Unionens område, med særligt fokus på at sikre streng overholdelse af alle deres juridiske forpligtelser og navnlig af standarder og regler vedrørende menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljø; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til aktivt at fremme obligatorisk ansvarlig virksomhedsadfærd hos EU-virksomheder, der er aktive uden for Unionens område, med særligt fokus på at sikre streng overholdelse af alle deres juridiske forpligtelser og navnlig af standarder og regler vedrørende menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljø;

| 9. | glæder sig over Kommissionens aktuelle initiativer med henblik på at yde støtte til forbedring af sikkerheden på fabrikkerne i Bangladesh, f.eks. gennem projektet til fremme af arbejdsvilkårene i konfektionstøjssektoren og samarbejdet med direktoratet for brandvæsen og civilforsvar i Bangladesh; opfordrer til, at dette samarbejde styrkes og udvides til andre lande i regionen, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over Kommissionens aktuelle initiativer med henblik på at yde støtte til forbedring af sikkerheden på fabrikkerne i Bangladesh, f.eks. gennem projektet til fremme af arbejdsvilkårene i konfektionstøjssektoren og samarbejdet med direktoratet for brandvæsen og civilforsvar i Bangladesh; opfordrer til, at dette samarbejde styrkes og udvides til andre lande i regionen, hvor det er relevant;

| 10. | henviser til behovet for konsekvent at overholde ILO's otte grundlæggende konventioner; understreger betydningen af strenge sundheds- og sikkerhedsbestemmelser for arbejdstagere, uanset i hvilket land deres arbejdsplads befinder sig; |
| --- | --- |

10.

henviser til behovet for konsekvent at overholde ILO's otte grundlæggende konventioner; understreger betydningen af strenge sundheds- og sikkerhedsbestemmelser for arbejdstagere, uanset i hvilket land deres arbejdsplads befinder sig;

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at EU’s handelsattachéer, såfremt de er tilknyttet EU-delegationer, modtager regelmæssig uddannelse i spørgsmål vedrørende virksomhedernes sociale ansvar, navnlig i gennemførelsen af FN’s ramme for beskyttelse, overholdelse og afhjælpning (Protect, Respect and Remedy), og til at sikre, at EU-delegationer fungerer som EU-kontaktpunkter for indgivelse af klager over EU-virksomheder og disses filialer; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at EU’s handelsattachéer, såfremt de er tilknyttet EU-delegationer, modtager regelmæssig uddannelse i spørgsmål vedrørende virksomhedernes sociale ansvar, navnlig i gennemførelsen af FN’s ramme for beskyttelse, overholdelse og afhjælpning (Protect, Respect and Remedy), og til at sikre, at EU-delegationer fungerer som EU-kontaktpunkter for indgivelse af klager over EU-virksomheder og disses filialer;

| 12. | gør opmærksom på den vigtige rolle, som arbejdstagere og fagforeninger kan spille, f.eks. gennem fortsat udvikling af sikkerhedsudvalg ledet af arbejdstagerne på alle fabrikker, og på betydningen af, at fagforeningerne får adgangen til fabrikkerne for at forklare arbejdstagerne, hvordan de kan beskytte deres rettigheder og deres sikkerhed, herunder deres ret til at nægte at udføre usikkert arbejde; |
| --- | --- |

12.

gør opmærksom på den vigtige rolle, som arbejdstagere og fagforeninger kan spille, f.eks. gennem fortsat udvikling af sikkerhedsudvalg ledet af arbejdstagerne på alle fabrikker, og på betydningen af, at fagforeningerne får adgangen til fabrikkerne for at forklare arbejdstagerne, hvordan de kan beskytte deres rettigheder og deres sikkerhed, herunder deres ret til at nægte at udføre usikkert arbejde;

| 13. | glæder sig over Bangladeshs vellykkede bestræbelser på at reducere mængden af børnearbejde i beklædningssektoren og opfordrer Pakistan til at intensivere sin indsats mod børnearbejde; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Bangladeshs vellykkede bestræbelser på at reducere mængden af børnearbejde i beklædningssektoren og opfordrer Pakistan til at intensivere sin indsats mod børnearbejde;

| 14. | opfordrer de bangladeshiske myndigheder til behørigt at efterforske torturen af og mordet på arbejdstagerrettighedsaktivisten Aminul Islam og opfordrer både den bangladeshiske og den pakistanske regering til at stoppe begrænsningerne af fagforeningsaktiviteter og kollektive overenskomstforhandlinger; |
| --- | --- |

14.

opfordrer de bangladeshiske myndigheder til behørigt at efterforske torturen af og mordet på arbejdstagerrettighedsaktivisten Aminul Islam og opfordrer både den bangladeshiske og den pakistanske regering til at stoppe begrænsningerne af fagforeningsaktiviteter og kollektive overenskomstforhandlinger;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Pakistans og Bangladeshs regeringer og parlamenter og ILO's generaldirektør. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Pakistans og Bangladeshs regeringer og parlamenter og ILO's generaldirektør.

---

(1)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 31.

(2)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 101.

(3)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 131.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/97

---

P7_TA(2013)0028

Henstillinger fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten om etablering af et Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om henstillingerne fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten vedrørende skabelsen af et Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben (2012/2890(RSP))

(2015/C 440/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til erklæring af 24. november 2012 fra Catherine Ashton, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, om udsættelsen af Helsinkikonferencen om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 24. november 2012 fra Catherine Ashton, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, om udsættelsen af Helsinkikonferencen om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben,

| — | der henviser til den halvårlige situationsrapport fra august 2012 om gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (2012/I) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den halvårlige situationsrapport fra august 2012 om gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (2012/I) (1),

| — | der henviser til de tre EU-seminarer, henholdsvis seminaret om »sikkerhed i Mellemøsten, ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og nedrustning«, afholdt i Paris i juni 2008, det første seminar for EU-konsortiet for ikkespredning om Mellemøsten, afholdt i Bruxelles den 6.—7. juli 2011, og det andet seminar for EU-konsortiet for ikkespredning om Mellemøsten, afholdt den 5.—6. november 2012, som havde til formål at forberede FN-konferencen om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til de tre EU-seminarer, henholdsvis seminaret om »sikkerhed i Mellemøsten, ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og nedrustning«, afholdt i Paris i juni 2008, det første seminar for EU-konsortiet for ikkespredning om Mellemøsten, afholdt i Bruxelles den 6.—7. juli 2011, og det andet seminar for EU-konsortiet for ikkespredning om Mellemøsten, afholdt den 5.—6. november 2012, som havde til formål at forberede FN-konferencen om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, som Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, som Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2012/422/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2012/422/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 26. februar 2004 (2), 10. marts 2005 (3), 17. november 2005 (4) og 14. marts 2007 (5) om ikkespredning af kernevåben og nuklear nedrustning samt af 10. marts 2010 (6) om traktaten om ikkespredning af kernevåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 26. februar 2004 (2), 10. marts 2005 (3), 17. november 2005 (4) og 14. marts 2007 (5) om ikkespredning af kernevåben og nuklear nedrustning samt af 10. marts 2010 (6) om traktaten om ikkespredning af kernevåben,

| — | der henviser til resolution af 13. december 2011 fra FN's Generalforsamling om oprettelse af en kernevåbenfri zone i Mellemøstregionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution af 13. december 2011 fra FN's Generalforsamling om oprettelse af en kernevåbenfri zone i Mellemøstregionen,

| — | der henviser til rapport af 6. oktober 2010 fra FN's generalsekretær om risikoen for spredning af kernevåben i Mellemøsten, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 6. oktober 2010 fra FN's generalsekretær om risikoen for spredning af kernevåben i Mellemøsten,

| — | der henviser til slutdokumentet fra gennemgangskonferencen i 2010 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet fra gennemgangskonferencen i 2010 mellem parterne i traktaten om ikkespredning af kernevåben,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at konferencen om oprettelse af en zone i Mellemøsten, der er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben, som skulle være afholdt i december 2012, er blevet udsat; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at konferencen om oprettelse af en zone i Mellemøsten, der er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben, som skulle være afholdt i december 2012, er blevet udsat;

| B. | der henviser til, at aflysningen af konferencen om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben, hvis afholdelse blev planlagt på gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten i 2010, vil kunne få negative følger for den regionale sikkerhed og de internationale atomafrustningsbestræbelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at aflysningen af konferencen om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben, hvis afholdelse blev planlagt på gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten i 2010, vil kunne få negative følger for den regionale sikkerhed og de internationale atomafrustningsbestræbelser;

| C. | der henviser til, at traktaten om ikkespredning af kernevåben og masseødelæggelsesvåben er en hjørnesten i den internationale sikkerhed; og der henviser til, at de mest presserende sikkerhedsprioriteter er at forhindre yderligere stater i at skaffe eller benytte kernevåben, at reducere det nuværende globale arsenal og arbejde sig frem mod en verden uden kernevåben; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at traktaten om ikkespredning af kernevåben og masseødelæggelsesvåben er en hjørnesten i den internationale sikkerhed; og der henviser til, at de mest presserende sikkerhedsprioriteter er at forhindre yderligere stater i at skaffe eller benytte kernevåben, at reducere det nuværende globale arsenal og arbejde sig frem mod en verden uden kernevåben;

| D. | der henviser til, at det i slutdokumentet fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten fra 2010 vedtoges at indkalde til en konference i 2012 om oprettelse af en zone i Mellemøsten, der var fri for kernevåben og andre masseødelæggelsesvåben, og til, at der er omgående behov for en sådan proces for på ny at bekræfte ikkespredningstraktatens fortsatte gyldighed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i slutdokumentet fra gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten fra 2010 vedtoges at indkalde til en konference i 2012 om oprettelse af en zone i Mellemøsten, der var fri for kernevåben og andre masseødelæggelsesvåben, og til, at der er omgående behov for en sådan proces for på ny at bekræfte ikkespredningstraktatens fortsatte gyldighed;

| E. | der henviser til, at der siden udnævnelsen af den finske viceudenrigsminister Jaakko Laajava som facilitator har været gjort forberedelser til afholdelsen af denne konference; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der siden udnævnelsen af den finske viceudenrigsminister Jaakko Laajava som facilitator har været gjort forberedelser til afholdelsen af denne konference;

| F. | der henviser til, at der allerede er etableret en række kernevåbenfrie zoner i andre dele af verden, nemlig Latinamerika og Caribien, Det Sydlige Stillehav, Sydøstasien, Afrika og Centralasien; der henviser til, at Mongoliets selverklærede status som kernevåbenfri zone er blevet anerkendt via vedtagelsen af FN's Generalforsamlings resolution om Mongoliets internationale sikkerhed og kernevåbenfri status; der henviser til, at også andre traktater beskæftiger sig med atomafrustning af bestemte områder, såsom Antarktistraktaten, traktaten om det ydre rum, månetraktaten og traktaten om forbud mod kernevåben på havbunden og i dens undergrund; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der allerede er etableret en række kernevåbenfrie zoner i andre dele af verden, nemlig Latinamerika og Caribien, Det Sydlige Stillehav, Sydøstasien, Afrika og Centralasien; der henviser til, at Mongoliets selverklærede status som kernevåbenfri zone er blevet anerkendt via vedtagelsen af FN's Generalforsamlings resolution om Mongoliets internationale sikkerhed og kernevåbenfri status; der henviser til, at også andre traktater beskæftiger sig med atomafrustning af bestemte områder, såsom Antarktistraktaten, traktaten om det ydre rum, månetraktaten og traktaten om forbud mod kernevåben på havbunden og i dens undergrund;

| G. | der henviser til, at EU opfordrer alle stater i regionen til at fortsætte deres konstruktive samarbejde med facilitatoren og til at tage yderligere initiativer til opnåelse af fuldstændig udryddelse af alle masseødelæggelsesvåben — såvel nukleare som kemiske og biologiske — i regionen samt af fremføringsmidler hertil; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU opfordrer alle stater i regionen til at fortsætte deres konstruktive samarbejde med facilitatoren og til at tage yderligere initiativer til opnåelse af fuldstændig udryddelse af alle masseødelæggelsesvåben — såvel nukleare som kemiske og biologiske — i regionen samt af fremføringsmidler hertil;

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Union sammen med alle medlemmerne af Euro-Middelhavspartnerskabet har tilsluttet sig målsætningen om oprettelse af en zone uden masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten i Barcelona-erklæringen fra 1995; der henviser til, at EU støtter facilitatorens bestræbelser og målsætningen om fremme af etableringen af en zone i Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben, især via »EU-konsortiet for ikkespredning« og en række seminarer om emnet, som bl.a. blev afholdt i 2008, 2011 og november 2012; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Union sammen med alle medlemmerne af Euro-Middelhavspartnerskabet har tilsluttet sig målsætningen om oprettelse af en zone uden masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten i Barcelona-erklæringen fra 1995; der henviser til, at EU støtter facilitatorens bestræbelser og målsætningen om fremme af etableringen af en zone i Mellemøsten uden masseødelæggelsesvåben, især via »EU-konsortiet for ikkespredning« og en række seminarer om emnet, som bl.a. blev afholdt i 2008, 2011 og november 2012;

| I. | der henviser til, at Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og USA er både medsponsorer for resolutionen fra 1995 om ikkespredningstraktaten for Mellemøsten og depositarstater for traktaten; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og USA er både medsponsorer for resolutionen fra 1995 om ikkespredningstraktaten for Mellemøsten og depositarstater for traktaten;

| J. | der henviser til, at den politiske situation i regionen stadig er meget ustabil på grund af de uroligheder og dramatiske politiske ændringer, der finder sted i Mellemøsten, herunder den eskalerende konflikt i Syrien, den fastlåste situation i forhold til Iran og den voksende spænding mellem Israel og Palæstina og deres nabolande; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den politiske situation i regionen stadig er meget ustabil på grund af de uroligheder og dramatiske politiske ændringer, der finder sted i Mellemøsten, herunder den eskalerende konflikt i Syrien, den fastlåste situation i forhold til Iran og den voksende spænding mellem Israel og Palæstina og deres nabolande;

| K. | der henviser til, at EU støtter de løbende forberedelser til konferencen — med deltagelse af alle stater i regionen og med det mål at nå et succesfuldt resultat — på baggrund af de uroligheder og politiske forandringer, der finder sted i Mellemøsten; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU støtter de løbende forberedelser til konferencen — med deltagelse af alle stater i regionen og med det mål at nå et succesfuldt resultat — på baggrund af de uroligheder og politiske forandringer, der finder sted i Mellemøsten;

| L. | der henviser til, at den Alliancefri Bevægelses opfordring til en hurtig oprettelse af en kernevåbenfri zone i Mellemøsten er et højtprioriteret skridt i retning af oprettelse af en zone uden masseødelæggelsesvåben i regionen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den Alliancefri Bevægelses opfordring til en hurtig oprettelse af en kernevåbenfri zone i Mellemøsten er et højtprioriteret skridt i retning af oprettelse af en zone uden masseødelæggelsesvåben i regionen;

| 1. | beklager udsættelsen af konferencen om skabelse af et Mellemøsten uden kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben, som på gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten i 2010 var blevet berammet til at finde sted i 2012; |
| --- | --- |

1.

beklager udsættelsen af konferencen om skabelse af et Mellemøsten uden kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben, som på gennemgangskonferencen for ikkespredningstraktaten i 2010 var blevet berammet til at finde sted i 2012;

| 2. | glæder sig over FN's rolle i oprettelsen af en zone fri for kernevåben, som kontrolleres gensidigt af de berørte parter; bemærker, at ikke alle stater i regionen er part i ikkespredningstraktaten; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over FN's rolle i oprettelsen af en zone fri for kernevåben, som kontrolleres gensidigt af de berørte parter; bemærker, at ikke alle stater i regionen er part i ikkespredningstraktaten;

| 3. | opfordrer indtrængende FN's generalsekretær, FN's facilitator, sponsorerne af resolutionen fra 1995 om Mellemøsten, Unionens højtstående repræsentant og EU-medlemsstaterne til at sikre, at 2012-konferencen finder sted hurtigst muligt i 2013; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende FN's generalsekretær, FN's facilitator, sponsorerne af resolutionen fra 1995 om Mellemøsten, Unionens højtstående repræsentant og EU-medlemsstaterne til at sikre, at 2012-konferencen finder sted hurtigst muligt i 2013;

| 4. | er stærkt overbevist om, at oprettelsen af en kernevåbenfri zone i Mellemøstregionen vil være et stort bidrag til international fred og stabilitet og kunne være et eksempel og et positivt skridt fremad for »Global Zero«-kampagnen; |
| --- | --- |

4.

er stærkt overbevist om, at oprettelsen af en kernevåbenfri zone i Mellemøstregionen vil være et stort bidrag til international fred og stabilitet og kunne være et eksempel og et positivt skridt fremad for »Global Zero«-kampagnen;

| 5. | opfordrer Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Catherine Ashton, til at sikre, at Den Europæiske Union fortsætter sit aktive engagement i denne proces, navnlig via aktiv diplomatisk tilskyndelse af alle berørte parter til at bidrage konstruktivt og med forstærket politiske vilje til forhandlingerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Catherine Ashton, til at sikre, at Den Europæiske Union fortsætter sit aktive engagement i denne proces, navnlig via aktiv diplomatisk tilskyndelse af alle berørte parter til at bidrage konstruktivt og med forstærket politiske vilje til forhandlingerne;

| 6. | glæder sig over EU's engagement i processen til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben; mener, at positive hensigtserklæringer er et første skridt til at komme ud af det nuværende dødvande; mener, at en fredelig løsning på Mellemøstkonflikterne vil kunne skabe den tillid, der er nødvendig for, at der endelig oprettes en zone i Mellemøsten, som er fri for masseødelæggelsesvåben; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over EU's engagement i processen til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben; mener, at positive hensigtserklæringer er et første skridt til at komme ud af det nuværende dødvande; mener, at en fredelig løsning på Mellemøstkonflikterne vil kunne skabe den tillid, der er nødvendig for, at der endelig oprettes en zone i Mellemøsten, som er fri for masseødelæggelsesvåben;

| 7. | erindrer alle interessenter om, hvor presserende dette spørgsmål er, set i lyset af konflikten og forhandlingerne om det iranske atomprogram og borgerkrigen i Syrien; erindrer endvidere om, at den syriske regering fortsat råder over et af de største og farligste arsenaler af kemiske våben i verden; |
| --- | --- |

7.

erindrer alle interessenter om, hvor presserende dette spørgsmål er, set i lyset af konflikten og forhandlingerne om det iranske atomprogram og borgerkrigen i Syrien; erindrer endvidere om, at den syriske regering fortsat råder over et af de største og farligste arsenaler af kemiske våben i verden;

| 8. | opfordrer alle lande i regionen til at tiltræde konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske våben og sådanne våbens tilintetgørelse samt konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben; |
| --- | --- |

8.

opfordrer alle lande i regionen til at tiltræde konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske våben og sådanne våbens tilintetgørelse samt konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben;

| 9. | understreger betydningen af den igangværende dialog om en zone uden masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten med henblik på sonderingen af, hvilke overordnede rammer og mellemliggende faser der vil kunne styrke regional fred og sikkerhed; understreger, at der som centrale elementer bør indgå overholdelse af IAEA's fulde sikkerhedsforanstaltninger (og en tillægsprotokol), et forbud mod produktion af fissilt materiale til fremstilling af våben og mod berigelse af uran ud over normal brændstofkvalitet, tiltrædelse af traktater, der forbyder biologiske og kemiske våben, og oprettelse af en kernevåbenfri zone i Mellemøstregionen; understreger, at disse foranstaltninger i høj grad vil forstærke international fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af den igangværende dialog om en zone uden masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten med henblik på sonderingen af, hvilke overordnede rammer og mellemliggende faser der vil kunne styrke regional fred og sikkerhed; understreger, at der som centrale elementer bør indgå overholdelse af IAEA's fulde sikkerhedsforanstaltninger (og en tillægsprotokol), et forbud mod produktion af fissilt materiale til fremstilling af våben og mod berigelse af uran ud over normal brændstofkvalitet, tiltrædelse af traktater, der forbyder biologiske og kemiske våben, og oprettelse af en kernevåbenfri zone i Mellemøstregionen; understreger, at disse foranstaltninger i høj grad vil forstærke international fred og sikkerhed;

| 10. | opfordrer til iværksættelse af et nyt tillidsskabende initiativ på regionalt plan, baseret på initiativet fra Helsinkiprocessen, med henblik på at opfylde det langsigtende mål om et Mellemøsten uden militære konflikter; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til iværksættelse af et nyt tillidsskabende initiativ på regionalt plan, baseret på initiativet fra Helsinkiprocessen, med henblik på at opfylde det langsigtende mål om et Mellemøsten uden militære konflikter;

| 11. | anmoder Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Catherine Ashton, til at holde Parlamentet orienteret om enhver ny udvikling i de igangværende bestræbelser for på ny at indkalde til konferencen efter udsættelsen af den berammede dato for konferencen i december 2012; |
| --- | --- |

11.

anmoder Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Catherine Ashton, til at holde Parlamentet orienteret om enhver ny udvikling i de igangværende bestræbelser for på ny at indkalde til konferencen efter udsættelsen af den berammede dato for konferencen i december 2012;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, facilitatoren og regeringerne og parlamenterne i Mellemøsten. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, facilitatoren og regeringerne og parlamenterne i Mellemøsten.

---

(1)  EUT C 237 af 7.8.2012, s. 1.

(2)  EUT C 98 E af 23.4.2004, s. 152.

(3)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 253.

(4)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 453.

(5)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 146.

(6)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 77.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/100

---

P7_TA(2013)0029

Forordning om obligatorisk angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres til EU fra tredjelande (2012/2923(RSP))

(2015/C 440/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande (COM(2005)0661 — C7-0048/2010 — 2005/0254(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande (COM(2005)0661 — C7-0048/2010 — 2005/0254(COD)),

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0273/2010),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen vedtaget den 21. oktober 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen vedtaget den 21. oktober 2010 (1),

| — | der henviser til bilag til Kommissionens meddelelse af 23. oktober 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens arbejdsprogram 2013 (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

der henviser til bilag til Kommissionens meddelelse af 23. oktober 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens arbejdsprogram 2013 (COM(2012)0629),

| — | der henviser til alle sine tidligere beslutninger om oprindelsesangivelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til alle sine tidligere beslutninger om oprindelsesangivelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det den 21. oktober 2010 vedtog sin holdning ved førstebehandlingen af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande, med 525 stemmer for, 49 imod og 44 hverken for eller imod; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det den 21. oktober 2010 vedtog sin holdning ved førstebehandlingen af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande, med 525 stemmer for, 49 imod og 44 hverken for eller imod;

| B. | der henviser til, at selv efter mere end to år har Rådet endnu ikke vedtaget sin fælles holdning, hvorfor den fælles beslutningsprocedure er lammet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at selv efter mere end to år har Rådet endnu ikke vedtaget sin fælles holdning, hvorfor den fælles beslutningsprocedure er lammet;

| C. | der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2013 meddeler, at ud over den manglende enighed i Rådet, har den seneste udvikling i den juridiske fortolkning af WTO-reglerne i organisationens appelinstans gjort Kommissionens forslag forældet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2013 meddeler, at ud over den manglende enighed i Rådet, har den seneste udvikling i den juridiske fortolkning af WTO-reglerne i organisationens appelinstans gjort Kommissionens forslag forældet;

| D. | der henviser til, at EU ikke har nogen gældende harmoniserede regler om angivelse af oprindelsen af importerede varer, bortset fra visse tilfælde i landbrugssektoren; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU ikke har nogen gældende harmoniserede regler om angivelse af oprindelsen af importerede varer, bortset fra visse tilfælde i landbrugssektoren;

| E. | der henviser til, at der er indført obligatoriske oprindelsesmærkningsordninger for visse produkter i WTO-medlemslande uden for EU såsom Brasilien, Canada, Kina og USA; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er indført obligatoriske oprindelsesmærkningsordninger for visse produkter i WTO-medlemslande uden for EU såsom Brasilien, Canada, Kina og USA;

| F. | der henviser til, at fælles bestemmelser er nødvendige for at styrke konkurrenceevnen blandt WTO-medlemslande og for at sikre lige vilkår i forhold til producenterne i de af EU's vigtigste partnerlande, der har gennemført oprindelsesmærkning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at fælles bestemmelser er nødvendige for at styrke konkurrenceevnen blandt WTO-medlemslande og for at sikre lige vilkår i forhold til producenterne i de af EU's vigtigste partnerlande, der har gennemført oprindelsesmærkning;

| G. | der henviser til, at information er en af hovedhjørnestenene i borgernes frihedsrettigheder og forbrugerbeskyttelsen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at information er en af hovedhjørnestenene i borgernes frihedsrettigheder og forbrugerbeskyttelsen;

| 1. | beklager, at Kommissionen har til hensigt at tilbagetrække udkastet til forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande, som blev godkendt af Parlamentet ved førstebehandlingen, uden at underrette Parlamentet i tide og uden at give medlovgiverne en detaljeret begrundelse forud for beslutningen; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Kommissionen har til hensigt at tilbagetrække udkastet til forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande, som blev godkendt af Parlamentet ved førstebehandlingen, uden at underrette Parlamentet i tide og uden at give medlovgiverne en detaljeret begrundelse forud for beslutningen;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at tage sin planlagte beslutning op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at tage sin planlagte beslutning op til fornyet overvejelse;

| 3. | opfordrer Kommissionen til alternativt at fremsætte et nyt forslag om lovgivning, der er forenelig med WTO-reglerne, således at EU kan behandle de emner, der oprindeligt blev omhandlet i det første forslag; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til alternativt at fremsætte et nyt forslag om lovgivning, der er forenelig med WTO-reglerne, således at EU kan behandle de emner, der oprindeligt blev omhandlet i det første forslag;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om tidsplanen for fremtidige aktioner, der er nødvendige for at igen at sætte gang i den lovgivningsmæssige proces og komme ud af det nuværende dødvande; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om tidsplanen for fremtidige aktioner, der er nødvendige for at igen at sætte gang i den lovgivningsmæssige proces og komme ud af det nuværende dødvande;

| 5. | opfordrer Kommissionen til som en hastesag at igangsætte en sammenlignende undersøgelse af de lovgivningsmæssige regler om oprindelsesmærkning, der gælder og er gennemført i de enkelte WTO-medlemsstater, med henblik på at analysere de underliggende principper og evaluere deres forenelighed med WTO-reglerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til som en hastesag at igangsætte en sammenlignende undersøgelse af de lovgivningsmæssige regler om oprindelsesmærkning, der gælder og er gennemført i de enkelte WTO-medlemsstater, med henblik på at analysere de underliggende principper og evaluere deres forenelighed med WTO-reglerne;

| 6. | minder, som ved tidligere lejligheder, om, at det er vigtigt som led i den multilaterale handel at bevare lige konkurrencevilkår mellem EU-virksomheder og deres konkurrenter fra tredjelande og at fastholde en konsekvent tilgang for at sikre forbrugerbeskyttelse; understreger, at det med den nuværende globale konkurrence også er vigtigt at give værdi til produktion af høj kvalitet og miljømæssige og sociale standarder, hvilket er særligt relevant for små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

6.

minder, som ved tidligere lejligheder, om, at det er vigtigt som led i den multilaterale handel at bevare lige konkurrencevilkår mellem EU-virksomheder og deres konkurrenter fra tredjelande og at fastholde en konsekvent tilgang for at sikre forbrugerbeskyttelse; understreger, at det med den nuværende globale konkurrence også er vigtigt at give værdi til produktion af høj kvalitet og miljømæssige og sociale standarder, hvilket er særligt relevant for små og mellemstore virksomheder;

| 7. | understreger, at det, indtil der er indført en ny lovgivning, er vigtigt at bruge alle tilgængelige midler — på regionalt, nationalt såvel som på EU-plan — mere effektivt for at give forbrugerne i det indre marked mulighed for at foretage mere kvalificerede indkøbsbeslutninger, bl.a. gennem uddannelse og ved at øge borgernes bevidsthed gennem massemedierne; |
| --- | --- |

7.

understreger, at det, indtil der er indført en ny lovgivning, er vigtigt at bruge alle tilgængelige midler — på regionalt, nationalt såvel som på EU-plan — mere effektivt for at give forbrugerne i det indre marked mulighed for at foretage mere kvalificerede indkøbsbeslutninger, bl.a. gennem uddannelse og ved at øge borgernes bevidsthed gennem massemedierne;

| 8. | opfordrer Rådet til at fastlægge sin fælles holdning efter Parlamentets førstebehandling med henblik på at muliggøre de normale institutionelle drøftelser; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Rådet til at fastlægge sin fælles holdning efter Parlamentets førstebehandling med henblik på at muliggøre de normale institutionelle drøftelser;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 211.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/101 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/101

---

P7_TA(2013)0030

Den aktuelle situation i handelsforbindelserne EU-Mercosur

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om handelsforhandlinger mellem EU og Mercosur (2012/2924(RSP))

(2015/C 440/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til det fælles kommuniké af 17. maj 2010 fra det 4. topmøde mellem EU og Mercosur, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles kommuniké af 17. maj 2010 fra det 4. topmøde mellem EU og Mercosur,

| — | der henviser til afholdelsen af det 6. topmøde mellem EU, Latinamerika og Caribien den 18. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til afholdelsen af det 6. topmøde mellem EU, Latinamerika og Caribien den 18. maj 2010,

| — | der henviser til genoptagelsen af forhandlingerne mellem EU og Mercosur med det formål at nå frem til en ambitiøs og afbalanceret associeringsaftale mellem de to parter, |
| --- | --- |

—

der henviser til genoptagelsen af forhandlingerne mellem EU og Mercosur med det formål at nå frem til en ambitiøs og afbalanceret associeringsaftale mellem de to parter,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om EU's strategi for forbindelserne med Latinamerika (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om EU's strategi for forbindelserne med Latinamerika (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om EU's handelsforbindelser med Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om EU's handelsforbindelser med Latinamerika (2),

| — | der henviser til Eurolats beslutning af 19. maj 2011 om perspektiverne for handelsforbindelserne mellem Den Europæiske Union og Latinamerika, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurolats beslutning af 19. maj 2011 om perspektiverne for handelsforbindelserne mellem Den Europæiske Union og Latinamerika,

| — | der henviser til, at den seneste forhandlingsrunde fandt sted den 22.—26. oktober 2012 i Brasilia, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at den seneste forhandlingsrunde fandt sted den 22.—26. oktober 2012 i Brasilia,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Mercosur, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Mercosur,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at forhandlingerne mellem EU og Mercosur blev genoptaget i 2010 med det formål at nå frem til en omfattende, ambitiøs, afbalanceret og gensidigt fordelagtig aftale; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forhandlingerne mellem EU og Mercosur blev genoptaget i 2010 med det formål at nå frem til en omfattende, ambitiøs, afbalanceret og gensidigt fordelagtig aftale;

| B. | der henviser til, at handelen mellem EU og Mercosur er næsten lige så stor som samhandelen med hele resten af Latinamerika; der henviser til, at EU er Mercosurs største handelspartner og investor; der henviser til, at Mercosur er EU's ottendestørste handelspartner; der henviser til, at EU's og Mercosurs økonomier supplerer hinanden (således at EU er Mercosurs største aftager af landbrugsvarer, medens EU hovedsagelig eksporterer industriprodukter og serviceydelser til Mercosur); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at handelen mellem EU og Mercosur er næsten lige så stor som samhandelen med hele resten af Latinamerika; der henviser til, at EU er Mercosurs største handelspartner og investor; der henviser til, at Mercosur er EU's ottendestørste handelspartner; der henviser til, at EU's og Mercosurs økonomier supplerer hinanden (således at EU er Mercosurs største aftager af landbrugsvarer, medens EU hovedsagelig eksporterer industriprodukter og serviceydelser til Mercosur);

| C. | der henviser til, at denne interregionale aftale berører 800 millioner borgere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne interregionale aftale berører 800 millioner borgere;

| D. | der henviser til, at der har været gennemført ni forhandlingsrunder, siden der blev givet officiel meddelelse om genoptagelsen af forhandlingerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der har været gennemført ni forhandlingsrunder, siden der blev givet officiel meddelelse om genoptagelsen af forhandlingerne;

| E. | der henviser til, at de to regioner har fælles værdier og principper og således begge lægger vægt på bl.a. menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati, ligesom de har fælles sprog; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de to regioner har fælles værdier og principper og således begge lægger vægt på bl.a. menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati, ligesom de har fælles sprog;

| F. | der henviser til, at EU netop har godkendt associeringsaftalen med Mellemamerika samt frihandelsaftalerne med Colombia og Peru i tilgift til de tidligere indgåede aftaler med Chile og Mexico; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU netop har godkendt associeringsaftalen med Mellemamerika samt frihandelsaftalerne med Colombia og Peru i tilgift til de tidligere indgåede aftaler med Chile og Mexico;

| 1. | understreger den økonomiske og politiske betydning af handelsforhandlingerne mellem EU og Mercosur, der blev genoptaget i 2010 med det formål at nå frem til en afbalanceret, fair, ambitiøs, omfattende og gensidigt fordelagtig aftale inden for alle de sektorer, som den skal omfatte; |
| --- | --- |

1.

understreger den økonomiske og politiske betydning af handelsforhandlingerne mellem EU og Mercosur, der blev genoptaget i 2010 med det formål at nå frem til en afbalanceret, fair, ambitiøs, omfattende og gensidigt fordelagtig aftale inden for alle de sektorer, som den skal omfatte;

| 2. | understreger, at handel er et af de vigtigste instrumenter til fremme af økonomisk vækst og jobskabelse, som politiske beslutningstagere har til rådighed; |
| --- | --- |

2.

understreger, at handel er et af de vigtigste instrumenter til fremme af økonomisk vækst og jobskabelse, som politiske beslutningstagere har til rådighed;

| 3. | opfordrer til et tættere samarbejde mellem EU og Mercosur og er af den overbevisning, at en mere dybtgående integration af EU's og Mercosurs økonomier vil være til gavn for begge parter; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til et tættere samarbejde mellem EU og Mercosur og er af den overbevisning, at en mere dybtgående integration af EU's og Mercosurs økonomier vil være til gavn for begge parter;

| 4. | konstaterer, at der i de sidste to år er sket fremskridt inden for den normative del af handelssøjlen i aftalen; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at der i de sidste to år er sket fremskridt inden for den normative del af handelssøjlen i aftalen;

| 5. | beklager det langsomme tempo, som forhandlingerne er foregået i, og mangelen på væsentlige fremskridt indtil nu; |
| --- | --- |

5.

beklager det langsomme tempo, som forhandlingerne er foregået i, og mangelen på væsentlige fremskridt indtil nu;

| 6. | er af den overbevisning, at sådanne forhandlinger kun kan få succes, hvis begge parter udviser åbenhed og gensidig tillid, og beklager på den baggrund de protektionistiske foranstaltninger, som visse Mercosur-lande har truffet på handels- og investeringsområdet i de seneste måneder; fremhæver behovet for at skabe stabile rammer for en bedre beskyttelse af investeringer; |
| --- | --- |

6.

er af den overbevisning, at sådanne forhandlinger kun kan få succes, hvis begge parter udviser åbenhed og gensidig tillid, og beklager på den baggrund de protektionistiske foranstaltninger, som visse Mercosur-lande har truffet på handels- og investeringsområdet i de seneste måneder; fremhæver behovet for at skabe stabile rammer for en bedre beskyttelse af investeringer;

| 7. | fastholder vigtigheden af, at respekten for de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder, menneskerettighederne og retsstatsprincipperne samt de miljømæssige og sociale standarder indføjes i alle de handelsaftaler, som EU indgår med tredjelande, med henblik på at opnå større sammenhæng i de eksterne foranstaltninger, således at de både afspejler EU's økonomiske interesser og promoverer dets grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

7.

fastholder vigtigheden af, at respekten for de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder, menneskerettighederne og retsstatsprincipperne samt de miljømæssige og sociale standarder indføjes i alle de handelsaftaler, som EU indgår med tredjelande, med henblik på at opnå større sammenhæng i de eksterne foranstaltninger, således at de både afspejler EU's økonomiske interesser og promoverer dets grundlæggende værdier;

| 8. | finder, at det næste EU-Mercosurmøde på ministerplan, som skal afholdes i slutningen af januar 2013 parallelt med EU-CELAC-topmødet i Santiago, Chile, bør betragtes som en vigtig anledning til at afgive klare og væsentlige politiske tilsagn og gøre yderligere fremskridt i forhandlingerne; |
| --- | --- |

8.

finder, at det næste EU-Mercosurmøde på ministerplan, som skal afholdes i slutningen af januar 2013 parallelt med EU-CELAC-topmødet i Santiago, Chile, bør betragtes som en vigtig anledning til at afgive klare og væsentlige politiske tilsagn og gøre yderligere fremskridt i forhandlingerne;

| 9. | opfordrer i den forbindelse indtrængende begge parter til at tage den fornødne politiske vilje og et væsentligt politisk mandat med sig til forhandlingsbordet, således at de kan udveksle tilstrækkeligt ambitiøse tilbud om markedsadgang for varer, tjenesteydelser, investeringer og de øvrige elementer i aftalens handelssøjle; |
| --- | --- |

9.

opfordrer i den forbindelse indtrængende begge parter til at tage den fornødne politiske vilje og et væsentligt politisk mandat med sig til forhandlingsbordet, således at de kan udveksle tilstrækkeligt ambitiøse tilbud om markedsadgang for varer, tjenesteydelser, investeringer og de øvrige elementer i aftalens handelssøjle;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaternes regeringer, Mercosurlandenes regeringer og parlamenter samt til Mercosur-Parlamentet (Parlasur). |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaternes regeringer, Mercosurlandenes regeringer og parlamenter samt til Mercosur-Parlamentet (Parlasur).

---

(1)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 54.

(2)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 79.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/103

---

P7_TA(2013)0031

Vold mod kvinder i Indien

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om vold mod kvinder i Indien (2013/2512(RSP))

(2015/C 440/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Indien, navnlig beslutningen af 13. december 2012 om kastediskrimination (1), og dem om årsberetningerne om menneskerettighederne i verden, i særdeleshed dem af 18. april 2012 (2) og 13. december 2012 (3); der henviser til sine mange tidligere beslutninger, der har fordømt voldtægt og seksuel vold i lande overalt i verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Indien, navnlig beslutningen af 13. december 2012 om kastediskrimination (1), og dem om årsberetningerne om menneskerettighederne i verden, i særdeleshed dem af 18. april 2012 (2) og 13. december 2012 (3); der henviser til sine mange tidligere beslutninger, der har fordømt voldtægt og seksuel vold i lande overalt i verden,

| — | der henviser til den fælles handlingsplan for det strategiske partnerskab mellem Indien og EU, som blev undertegnet i november 2005, og til temadialogen om menneskerettigheder mellem EU og Indien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles handlingsplan for det strategiske partnerskab mellem Indien og EU, som blev undertegnet i november 2005, og til temadialogen om menneskerettigheder mellem EU og Indien,

| — | der henviser til erklæringen fra Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, på vegne af Den Europæiske Union på den internationale dag for afskaffelse af vold mod kvinder (25. november 2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, på vegne af Den Europæiske Union på den internationale dag for afskaffelse af vold mod kvinder (25. november 2012),

| — | der henviser til erklæringen fra Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, på EU- og verdensdagen mod dødsstraf (10. oktober 2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, på EU- og verdensdagen mod dødsstraf (10. oktober 2012),

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til erklæringen af 31. december 2012 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 31. december 2012 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay,

| — | der henviser til FN's 2015-mål, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2015-mål,

| — | der henviser til FN's instrumenter til bekæmpelse af vold mod kvinder, navnlig Wienerklæringen og -handlingsprogrammet af 25. juni 1993 vedtaget af De Forenede Nationers verdenskonference om menneskerettigheder (A/CONF. 157/23), rapporterne om vold mod kvinder fra de særlige rapportører fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, CEDAW-Komitéens generelle henstilling nr. 19 (11. samling, 1992), erklæringen af 20. december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder (A/RES/48/104) samt konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination (ICERD) og den generelle henstilling XXIX vedrørende artikel 1, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's instrumenter til bekæmpelse af vold mod kvinder, navnlig Wienerklæringen og -handlingsprogrammet af 25. juni 1993 vedtaget af De Forenede Nationers verdenskonference om menneskerettigheder (A/CONF. 157/23), rapporterne om vold mod kvinder fra de særlige rapportører fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, CEDAW-Komitéens generelle henstilling nr. 19 (11. samling, 1992), erklæringen af 20. december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder (A/RES/48/104) samt konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination (ICERD) og den generelle henstilling XXIX vedrørende artikel 1, stk. 1,

| — | der henviser til henstillingerne om Indien hidrørende fra FN's særlige procedurer, FN's traktatorganer og den universelle regelmæssige gennemgang, og navnlig henstillingerne til Indien i CEDAW-Komitéens rapporter fra februar 2007 og oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne om Indien hidrørende fra FN's særlige procedurer, FN's traktatorganer og den universelle regelmæssige gennemgang, og navnlig henstillingerne til Indien i CEDAW-Komitéens rapporter fra februar 2007 og oktober 2010,

| — | der henviser til udkastet til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling på grundlag af arbejde og oprindelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling på grundlag af arbejde og oprindelse,

| — | der henviser til den indiske forfatning og den indiske strafferet, navnlig sidstnævntes afsnit 376 om voldtægt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den indiske forfatning og den indiske strafferet, navnlig sidstnævntes afsnit 376 om voldtægt,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 122, og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 122, og stk. 4,

| A. | der henviser til, at en 23-årig studerende den 16. december 2012 blev udsat for gruppevoldtægt, samtidig med at der blev øvet vold mod hendes ledsager, da fem mænd og en mindreårig overfaldt dem på en privat bus i New Delhi; der henviser til, at offeret fik så alvorlige skader, at hun beklageligvis døde den 29. december 2012 i Singapore; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en 23-årig studerende den 16. december 2012 blev udsat for gruppevoldtægt, samtidig med at der blev øvet vold mod hendes ledsager, da fem mænd og en mindreårig overfaldt dem på en privat bus i New Delhi; der henviser til, at offeret fik så alvorlige skader, at hun beklageligvis døde den 29. december 2012 i Singapore;

| B. | der henviser til, at der har været udbredt offentlig vrede i Indien, og at demonstranter fra alle dele af samfundet har krævet reformer af lovgivningen og politiet og en generel ændring af holdningen til kvinder; der henviser til, at disse demonstrationer er et vigtigt skridt mod at få brudt den tavshed, der har omgivet voldtægt og seksuel vold, og dermed er begyndelsen på en ændring; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der har været udbredt offentlig vrede i Indien, og at demonstranter fra alle dele af samfundet har krævet reformer af lovgivningen og politiet og en generel ændring af holdningen til kvinder; der henviser til, at disse demonstrationer er et vigtigt skridt mod at få brudt den tavshed, der har omgivet voldtægt og seksuel vold, og dermed er begyndelsen på en ændring;

| C. | der henviser til, at fem mænd og en mindreårig blev anholdt i sagen og i øjeblikket gennemgår en lynretssag med en separat proces for den unge lovovertræder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fem mænd og en mindreårig blev anholdt i sagen og i øjeblikket gennemgår en lynretssag med en separat proces for den unge lovovertræder;

| D. | der henviser til, at det indiske politi har anlagt sag mod tv-stationen Zee News, efter den gennemførte et interview med den ven, der var sammen med offeret under overfaldet den 16. december 2012; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det indiske politi har anlagt sag mod tv-stationen Zee News, efter den gennemførte et interview med den ven, der var sammen med offeret under overfaldet den 16. december 2012;

| E. | der henviser til, at andre voldtægtssager efter dette nylige overfald i New Delhi er blevet meget omtalt i den nationale og internationale presse, som f.eks. overfaldet den 27. december 2012, hvor en pige i Punjab begik selvmord efter at være blevet udsat for gruppevoldtægt, fordi politiet ikke ville tage imod hendes anmeldelse eller anholde de mistænkte og i stedet foreslog hende at gifte sig med en af overfaldsmændene, og den 12. januar 2013 i Punjab, hvor en 29-årig mor til to blev udsat for gruppevoldtægt, da hun kørte med bus under omstændigheder meget lig dem i den første sag, hvorefter politiet igen anholdt 6 mistænkte, og dagen efter hvor en 16-årig pige satte ild til sig selv efter at være blevet voldtaget; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at andre voldtægtssager efter dette nylige overfald i New Delhi er blevet meget omtalt i den nationale og internationale presse, som f.eks. overfaldet den 27. december 2012, hvor en pige i Punjab begik selvmord efter at være blevet udsat for gruppevoldtægt, fordi politiet ikke ville tage imod hendes anmeldelse eller anholde de mistænkte og i stedet foreslog hende at gifte sig med en af overfaldsmændene, og den 12. januar 2013 i Punjab, hvor en 29-årig mor til to blev udsat for gruppevoldtægt, da hun kørte med bus under omstændigheder meget lig dem i den første sag, hvorefter politiet igen anholdt 6 mistænkte, og dagen efter hvor en 16-årig pige satte ild til sig selv efter at være blevet voldtaget;

| F. | der henviser til, at der ifølge Indiens nationale kriminalregister blev anmeldt over 24 000 voldtægtssager i 2011; der henviser til, at kun én ud af de 635 sager, der blev anmeldt i Delhi i 2012, førte til domfældelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der ifølge Indiens nationale kriminalregister blev anmeldt over 24 000 voldtægtssager i 2011; der henviser til, at kun én ud af de 635 sager, der blev anmeldt i Delhi i 2012, førte til domfældelse;

| G. | der henviser til, at den indiske kvindebevægelse har en lang tradition for at fordømme alle former for vold mod kvinder i Indien såvel som manglende ligestilling mellem kønnene i det hele taget og for at kræve politisk handling for at fremme kvinders menneskerettigheder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den indiske kvindebevægelse har en lang tradition for at fordømme alle former for vold mod kvinder i Indien såvel som manglende ligestilling mellem kønnene i det hele taget og for at kræve politisk handling for at fremme kvinders menneskerettigheder;

| H. | der henviser til, at seksuel vold mod kvinder er udbredt, ikke kun i Indien, men på verdensplan, og har rødder i strukturelle kønsbestemte uligheder, og til, at tiltag til bekæmpelse af vold mod kvinder derfor er nødt til at gå hånd i hånd med en forbedring af kvinders og pigers situation og status i samfundet på alle niveauer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at seksuel vold mod kvinder er udbredt, ikke kun i Indien, men på verdensplan, og har rødder i strukturelle kønsbestemte uligheder, og til, at tiltag til bekæmpelse af vold mod kvinder derfor er nødt til at gå hånd i hånd med en forbedring af kvinders og pigers situation og status i samfundet på alle niveauer;

| I. | der henviser til, at en bred vifte af voldelige og diskriminerende praksisser ifølge indiske samfundsforskeres skøn fører til, at næsten to millioner kvinder og piger dør i Indien hvert år, og at seksuel vold kun er én af årsagerne, mens andre bl.a. er strid om medgift, drab på pigebørn, misrøgt af spædbørn, ulige adgang til ressourcer og sundhedspleje samt ringe ældreomsorg; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en bred vifte af voldelige og diskriminerende praksisser ifølge indiske samfundsforskeres skøn fører til, at næsten to millioner kvinder og piger dør i Indien hvert år, og at seksuel vold kun er én af årsagerne, mens andre bl.a. er strid om medgift, drab på pigebørn, misrøgt af spædbørn, ulige adgang til ressourcer og sundhedspleje samt ringe ældreomsorg;

| J. | der henviser til, at kvinder og piger, der er berørt af kastediskrimination, er særligt udsatte for forskellige former for seksuel vold, tvungen og rituel prostitution, menneskehandel, vold i hjemmet og voldelig afstraffelse, når de anmoder om retsforfølgning af forbrydelser, der er begået imod dem, hvilket den kendte Pipili-gruppevoldtægtssag af 29. november 2011 endnu en gang viste, da myndighederne afviste at registrere sagen, og offeret, som var en pige, først fik en korrekt behandling, efter at højesteret havde grebet ind, omend hun senere døde af de kvæstelser, hun havde pådraget sig; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kvinder og piger, der er berørt af kastediskrimination, er særligt udsatte for forskellige former for seksuel vold, tvungen og rituel prostitution, menneskehandel, vold i hjemmet og voldelig afstraffelse, når de anmoder om retsforfølgning af forbrydelser, der er begået imod dem, hvilket den kendte Pipili-gruppevoldtægtssag af 29. november 2011 endnu en gang viste, da myndighederne afviste at registrere sagen, og offeret, som var en pige, først fik en korrekt behandling, efter at højesteret havde grebet ind, omend hun senere døde af de kvæstelser, hun havde pådraget sig;

| K. | der henviser til, at den undersøgelse, der blev gennemført af Thomson Reuters Foundation i 2012, vurderede Indien som det værste G20-land at være kvinde i; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den undersøgelse, der blev gennemført af Thomson Reuters Foundation i 2012, vurderede Indien som det værste G20-land at være kvinde i;

| L. | der henviser til, at der ifølge Amnesty International anmeldes en voldtægt hvert 21. minut i Indien, men at mange voldtægter ikke anmeldes, især i de fattige befolkningsgrupper, på grund af det sociale stigma, der er knyttet til denne forbrydelse; der henviser til, at det indiske politi angiveligt er fuldstændigt klar over den hyppige forekomst af denne forbrydelse, men ofte undlader at skride til handling for at beskytte kvinderne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der ifølge Amnesty International anmeldes en voldtægt hvert 21. minut i Indien, men at mange voldtægter ikke anmeldes, især i de fattige befolkningsgrupper, på grund af det sociale stigma, der er knyttet til denne forbrydelse; der henviser til, at det indiske politi angiveligt er fuldstændigt klar over den hyppige forekomst af denne forbrydelse, men ofte undlader at skride til handling for at beskytte kvinderne;

| M. | der henviser til, at seksuel vold efterlader ofrene med alvorlige helbredsproblemer, både psykisk og fysisk, herunder seksuelt overførbare sygdomme som aids; der henviser til, at mange voldtægtsofre gøres til ofre endnu en gang, fordi de udstødes af deres egne familier og lokalsamfund; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at seksuel vold efterlader ofrene med alvorlige helbredsproblemer, både psykisk og fysisk, herunder seksuelt overførbare sygdomme som aids; der henviser til, at mange voldtægtsofre gøres til ofre endnu en gang, fordi de udstødes af deres egne familier og lokalsamfund;

| N. | der henviser til, at Indiens love om seksuelle overgreb er blevet kritiseret af nationale og internationale menneskerettighedsgrupper for at være forældede, navnlig idet de anvender en snæver definition af voldtægt; der henviser til, at Indien mangler tilstrækkelige serviceydelser til ofre for seksuelle overgreb, f.eks. en forstående og hurtig reaktion fra politiets side eller adgang til sundhedspleje, rådgivning og andre bistandsydelser, hvilket resulterer i, at reaktionerne bliver ad hoc-prægede og uforudsigelige og i mange tilfælde ydmygende for ofrene; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Indiens love om seksuelle overgreb er blevet kritiseret af nationale og internationale menneskerettighedsgrupper for at være forældede, navnlig idet de anvender en snæver definition af voldtægt; der henviser til, at Indien mangler tilstrækkelige serviceydelser til ofre for seksuelle overgreb, f.eks. en forstående og hurtig reaktion fra politiets side eller adgang til sundhedspleje, rådgivning og andre bistandsydelser, hvilket resulterer i, at reaktionerne bliver ad hoc-prægede og uforudsigelige og i mange tilfælde ydmygende for ofrene;

| O. | der henviser til, at den indiske centralregering efter overfaldet i New Delhi har nedsat en kommission bestående af tre medlemmer til at revidere de eksisterende love med henblik på at tilvejebringe hurtigere retsforfølgning og hårdere straffe i sager om seksuelle overgreb af særlig alvorlig karakter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den indiske centralregering efter overfaldet i New Delhi har nedsat en kommission bestående af tre medlemmer til at revidere de eksisterende love med henblik på at tilvejebringe hurtigere retsforfølgning og hårdere straffe i sager om seksuelle overgreb af særlig alvorlig karakter;

| P. | der henviser til, at højt rangerende statslige embedsmænd efter de nylige hændelser har bekendtgjort, at de vil fremme hårdere straffe for voldtægt, herunder dødsstraf; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at højt rangerende statslige embedsmænd efter de nylige hændelser har bekendtgjort, at de vil fremme hårdere straffe for voldtægt, herunder dødsstraf;

| Q. | der henviser til, at 90 civilsamfundsorganisationer og enkeltpersoner i maj 2012 skrev til den indiske premierminister, Manmohan Singh, og indtrængende opfordrede til reformer af behandlingen af sager om seksuelle overgreb og krævede større ansvarliggørelse af politiet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 90 civilsamfundsorganisationer og enkeltpersoner i maj 2012 skrev til den indiske premierminister, Manmohan Singh, og indtrængende opfordrede til reformer af behandlingen af sager om seksuelle overgreb og krævede større ansvarliggørelse af politiet;

| R. | der henviser til, at EU har bevilget 470 mio. EUR til Indien for perioden 2007-2013 til støtte for den indiske regerings sundheds- og uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU har bevilget 470 mio. EUR til Indien for perioden 2007-2013 til støtte for den indiske regerings sundheds- og uddannelsesprogrammer;

| S. | der henviser til, at Indien igennem de seneste to årtier har gjort betydelige fremskridt i processen med at bekæmpe fattigdom, skønt der stadig er meget at gøre, navnlig med hensyn til at bygge bro over de ulige muligheder for kvinder og sårbare grupper, hvad angår uddannelse, sundhed og økonomiske fremtidsudsigter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Indien igennem de seneste to årtier har gjort betydelige fremskridt i processen med at bekæmpe fattigdom, skønt der stadig er meget at gøre, navnlig med hensyn til at bygge bro over de ulige muligheder for kvinder og sårbare grupper, hvad angår uddannelse, sundhed og økonomiske fremtidsudsigter;

| T. | der henviser til, at Indien er verdens største demokrati og også er en vigtig politisk og økonomisk partner for EU, hvilket indebærer demokratiske forpligtelser; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Indien er verdens største demokrati og også er en vigtig politisk og økonomisk partner for EU, hvilket indebærer demokratiske forpligtelser;

| 1. | udtrykker sin dybeste solidaritet med ofrene for overfaldet i New Delhi og med ofrene for alle andre overfald af denne art, uanset om de rapporteres af medierne, og kondolerer deres familier; fordømmer på det kraftigste alle former for seksuel vold, som er et globalt fænomen, der berører mange lande; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste solidaritet med ofrene for overfaldet i New Delhi og med ofrene for alle andre overfald af denne art, uanset om de rapporteres af medierne, og kondolerer deres familier; fordømmer på det kraftigste alle former for seksuel vold, som er et globalt fænomen, der berører mange lande;

| 2. | glæder sig over den store bølge af solidaritet med voldtægtsofrene, både i Indien og på internationalt plan, og håber, at massedemonstrationerne vil bidrage til at fremskynde de nødvendige reformer; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over den store bølge af solidaritet med voldtægtsofrene, både i Indien og på internationalt plan, og håber, at massedemonstrationerne vil bidrage til at fremskynde de nødvendige reformer;

| 3. | forventer at Indien, som er et demokrati og har væsentlige forbindelser med EU, sikrer respekt for de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, navnlig retsstatsprincippet og kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

3.

forventer at Indien, som er et demokrati og har væsentlige forbindelser med EU, sikrer respekt for de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne, navnlig retsstatsprincippet og kvinders rettigheder;

| 4. | beklager dybt, at der ikke blev gjort mere for at yde omgående bistand til ofrene for overfaldene, og at den ringe respekt for kvinder, manglende lægehjælp, mangelfuldt politiarbejde og manglende retsmidler i denne og lignende sager afholder voldtægtsofre fra at rejse anklage mod voldtægtsmændene; |
| --- | --- |

4.

beklager dybt, at der ikke blev gjort mere for at yde omgående bistand til ofrene for overfaldene, og at den ringe respekt for kvinder, manglende lægehjælp, mangelfuldt politiarbejde og manglende retsmidler i denne og lignende sager afholder voldtægtsofre fra at rejse anklage mod voldtægtsmændene;

| 5. | minder den indiske regering om dens rettigheder og forpligtelser i henhold til den indiske forfatning, navnlig dens forpligtelse til at sætte en stopper for praksisser, der er nedværdigende for kvinders værdighed (artikel 51, litra A); |
| --- | --- |

5.

minder den indiske regering om dens rettigheder og forpligtelser i henhold til den indiske forfatning, navnlig dens forpligtelse til at sætte en stopper for praksisser, der er nedværdigende for kvinders værdighed (artikel 51, litra A);

| 6. | tilskynder det indiske parlament til i højere grad at tage hånd om henstillingerne fra Indiens nationale kvindekommission (NCW) om, hvordan den indiske lovgivning kan ændres og gennemføres med henblik på at beskytte kvinder mod denne type forbrydelser; |
| --- | --- |

6.

tilskynder det indiske parlament til i højere grad at tage hånd om henstillingerne fra Indiens nationale kvindekommission (NCW) om, hvordan den indiske lovgivning kan ændres og gennemføres med henblik på at beskytte kvinder mod denne type forbrydelser;

| 7. | glæder sig over den indiske regerings meddelelse om, at den vil nedsætte en undersøgelseskommission vedrørende kvinders sikkerhed i det offentlige rum i Delhi og et dommerpanel, som skal revidere Indiens lovgivningsmæssige rammer vedrørende vold mod kvinder; imødeser en hurtig offentliggørelse af henstillingerne fra det undersøgelsesudvalg, der blev oprettet under den pensionerede højesteretsdommer J.S. Verma, og udvalgets samarbejde med NCW og det indiske parlament med henblik på en fuldstændig gennemførelse af foranstaltninger til forebyggelse af sådanne forbrydelser i fremtiden; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over den indiske regerings meddelelse om, at den vil nedsætte en undersøgelseskommission vedrørende kvinders sikkerhed i det offentlige rum i Delhi og et dommerpanel, som skal revidere Indiens lovgivningsmæssige rammer vedrørende vold mod kvinder; imødeser en hurtig offentliggørelse af henstillingerne fra det undersøgelsesudvalg, der blev oprettet under den pensionerede højesteretsdommer J.S. Verma, og udvalgets samarbejde med NCW og det indiske parlament med henblik på en fuldstændig gennemførelse af foranstaltninger til forebyggelse af sådanne forbrydelser i fremtiden;

| 8. | ser med tilfredshed på oprettelsen af en ny, hurtigtarbejdende domstol, der specielt skal tage sig af sager om seksuel vold mod kvinder; udtrykker imidlertid bekymring over, at processen mod de anklagede er lukket for journalister, med forbud mod at trykke eller offentliggøre noget som helst i forbindelse med sådanne sager undtagen med rettens tilladelse — en omstændighed, der har vakt uro i offentligheden; mener, at dem, der kendes skyldige, bør have en straf, der modsvarer deres forbrydelse; gentager imidlertid sin årelange modstand mod dødsstraf i alle sager og under alle omstændigheder; |
| --- | --- |

8.

ser med tilfredshed på oprettelsen af en ny, hurtigtarbejdende domstol, der specielt skal tage sig af sager om seksuel vold mod kvinder; udtrykker imidlertid bekymring over, at processen mod de anklagede er lukket for journalister, med forbud mod at trykke eller offentliggøre noget som helst i forbindelse med sådanne sager undtagen med rettens tilladelse — en omstændighed, der har vakt uro i offentligheden; mener, at dem, der kendes skyldige, bør have en straf, der modsvarer deres forbrydelse; gentager imidlertid sin årelange modstand mod dødsstraf i alle sager og under alle omstændigheder;

| 9. | opfordrer de indiske myndigheder til at udvikle en koordineret reaktion på kønsbaseret vold, og navnlig seksuel vold, i tæt samråd med kvindegrupper; fremhæver, at det er nødvendigt, at delstaternes regeringer fører tilsyn med politiets håndtering af efterforskningen af seksuelle overgreb ved at holde betjentene ansvarlige, retsforfølge gerningsmændene og sikre en værdig behandling af ofrene; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de indiske myndigheder til at udvikle en koordineret reaktion på kønsbaseret vold, og navnlig seksuel vold, i tæt samråd med kvindegrupper; fremhæver, at det er nødvendigt, at delstaternes regeringer fører tilsyn med politiets håndtering af efterforskningen af seksuelle overgreb ved at holde betjentene ansvarlige, retsforfølge gerningsmændene og sikre en værdig behandling af ofrene;

| 10. | opfordrer det indiske parlament til at sikre, at lovforslaget fra 2012 om ændring af straffeloven ændres, så det kriminaliserer alle former for seksuelle overgreb, både med og uden penetrering, og sikrer, at eventuelle nye straffeformer er i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning, og til at ændre loven, så man fjerner retlig immunitet og proceduremæssige hindringer, når politiet eller andre sikkerhedsstyrker beskyldes for seksuelle overgreb eller menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

10.

opfordrer det indiske parlament til at sikre, at lovforslaget fra 2012 om ændring af straffeloven ændres, så det kriminaliserer alle former for seksuelle overgreb, både med og uden penetrering, og sikrer, at eventuelle nye straffeformer er i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning, og til at ændre loven, så man fjerner retlig immunitet og proceduremæssige hindringer, når politiet eller andre sikkerhedsstyrker beskyldes for seksuelle overgreb eller menneskerettighedskrænkelser;

| 11. | opfordrer EU's og medlemsstaternes repræsentationer i Indien til at prioritere programmer, der sætter ind over for vold mod kvinder, herunder inden for uddannelse, samt programmer med særligt fokus på kvinder og piger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU's og medlemsstaternes repræsentationer i Indien til at prioritere programmer, der sætter ind over for vold mod kvinder, herunder inden for uddannelse, samt programmer med særligt fokus på kvinder og piger;

| 12. | opfordrer de indiske myndigheder til omgående at skride til handling og gennemføre effektive foranstaltninger for at forbedre de indiske politistyrkers håndtering af voldtægt og seksuelle overgreb, herunder at oprette særlige enheder under hver politienhed; bemærker, at ministerpræsidenten i Delhi ikke har noget ansvar for politiets operationer i hendes jurisdiktion; minder om, at direkte rapportering og ledelse i andre store byer har sikret, at der er opnået større politisk ansvarlighed og en modernisering af politiarbejdet; bemærker det presserende behov for at uddanne politiets personale i kvinders sikkerhed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer de indiske myndigheder til omgående at skride til handling og gennemføre effektive foranstaltninger for at forbedre de indiske politistyrkers håndtering af voldtægt og seksuelle overgreb, herunder at oprette særlige enheder under hver politienhed; bemærker, at ministerpræsidenten i Delhi ikke har noget ansvar for politiets operationer i hendes jurisdiktion; minder om, at direkte rapportering og ledelse i andre store byer har sikret, at der er opnået større politisk ansvarlighed og en modernisering af politiarbejdet; bemærker det presserende behov for at uddanne politiets personale i kvinders sikkerhed;

| 13. | opfordrer den indiske regering til at undersøge de sager om personer på højtstående embedsmandsposter, mod hvem der stadig er udestående officielle sigtelser for voldtægt; |
| --- | --- |

13.

opfordrer den indiske regering til at undersøge de sager om personer på højtstående embedsmandsposter, mod hvem der stadig er udestående officielle sigtelser for voldtægt;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med de indiske myndigheder for at hjælpe dem med at udvikle en koordineret reaktion på kønsbaseret vold, navnlig seksuel vold, herunder gennemførelse af henstillingerne fra FN's UNiTE-kampagne for afskaffelse af vold mod kvinder; opfordrer FN’s Kvindekommission til på sin 57. samling, der skal afholdes i marts 2013, at drøfte og anerkende den omstændighed, at vold mod kvinder tager en særlig form, når køn og kaste krydser hinanden; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at samarbejde med de indiske myndigheder for at hjælpe dem med at udvikle en koordineret reaktion på kønsbaseret vold, navnlig seksuel vold, herunder gennemførelse af henstillingerne fra FN's UNiTE-kampagne for afskaffelse af vold mod kvinder; opfordrer FN’s Kvindekommission til på sin 57. samling, der skal afholdes i marts 2013, at drøfte og anerkende den omstændighed, at vold mod kvinder tager en særlig form, når køn og kaste krydser hinanden;

| 15. | udtrykker dyb bekymring over den udbredte vold, der begås mod dalitkvinder og -piger i Indien, herunder seksuel vold begået af mænd fra de dominerende kaster, og over den ekstraordinært høje grad af straffrihed for gerningsmændene i sådanne sager; opfordrer Indiens regering til at behandle alle sager om seksuel vold mod alle kvinder ens og til at efterforske og retsforfølge sådanne sager på ensartet, retfærdig, gennemsigtig og hurtig vis; |
| --- | --- |

15.

udtrykker dyb bekymring over den udbredte vold, der begås mod dalitkvinder og -piger i Indien, herunder seksuel vold begået af mænd fra de dominerende kaster, og over den ekstraordinært høje grad af straffrihed for gerningsmændene i sådanne sager; opfordrer Indiens regering til at behandle alle sager om seksuel vold mod alle kvinder ens og til at efterforske og retsforfølge sådanne sager på ensartet, retfærdig, gennemsigtig og hurtig vis;

| 16. | understreger, at ingen bør underkastes ægteskab uden samtykke eller på grundlag af ulovlig tvang; understreger, at intet offer bør tvinges til at gifte sig med sin overfaldsmand, og at der bør ydes ekstra støtte til offeret for at forhindre social pression i denne henseende; |
| --- | --- |

16.

understreger, at ingen bør underkastes ægteskab uden samtykke eller på grundlag af ulovlig tvang; understreger, at intet offer bør tvinges til at gifte sig med sin overfaldsmand, og at der bør ydes ekstra støtte til offeret for at forhindre social pression i denne henseende;

| 17. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at EU fortsætter med at yde målrettet sektorbistand til Indien med henblik på at opfylde 2015-målene under den næste flerårige finansielle ramme og i det næste landestrategidokument for tiden efter 2013; mener, at dette bør omfatte socialsektorbistand til kvinders sundhed og uddannelse samt bedste praksis inden for god regeringsførelse, beslutningstagning og udvikling, herunder metoder til bedre levering af tjenesteydelser med sigte på at håndtere fattigdom, kønsproblematikker, institutionelle reformer og forvaltningen af den offentlige sektor; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at EU fortsætter med at yde målrettet sektorbistand til Indien med henblik på at opfylde 2015-målene under den næste flerårige finansielle ramme og i det næste landestrategidokument for tiden efter 2013; mener, at dette bør omfatte socialsektorbistand til kvinders sundhed og uddannelse samt bedste praksis inden for god regeringsførelse, beslutningstagning og udvikling, herunder metoder til bedre levering af tjenesteydelser med sigte på at håndtere fattigdom, kønsproblematikker, institutionelle reformer og forvaltningen af den offentlige sektor;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Indiens præsident, regering og parlament, FN's generalsekretær, formændene for FN's underudvalg om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og FN's Kvindekommission, generaldirektøren for UN Women og FN's særlige udsending for vold mod kvinder. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Indiens præsident, regering og parlament, FN's generalsekretær, formændene for FN's underudvalg om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og FN's Kvindekommission, generaldirektøren for UN Women og FN's særlige udsending for vold mod kvinder.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0512.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0126.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0503.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/107

---

P7_TA(2013)0032

Menneskerettighedssituationen i Bahrain

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om menneskerettighedssituationen i Bahrain (2013/2513(RSP))

(2015/C 440/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 27. oktober 2011 om Bahrain (1) og af 15. marts 2012 om menneskerettighedskrænkelser i Bahrain (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 27. oktober 2011 om Bahrain (1) og af 15. marts 2012 om menneskerettighedskrænkelser i Bahrain (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (3),

| — | der henviser til sin formands erklæringer af 12. april 2011 vedrørende to bahrainske borgerrettighedsforkæmperes død og af 28. april 2011, hvori han fordømte de dødsdomme, fire bahrainere var blevet idømt for deltagelse i fredelige demonstrationer for demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin formands erklæringer af 12. april 2011 vedrørende to bahrainske borgerrettighedsforkæmperes død og af 28. april 2011, hvori han fordømte de dødsdomme, fire bahrainere var blevet idømt for deltagelse i fredelige demonstrationer for demokrati,

| — | der henviser til besøget af en delegation fra Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder i Bahrain (den 19. og 20. december 2012) og den pressemeddelelse, som blev offentliggjort af denne delegation, |
| --- | --- |

—

der henviser til besøget af en delegation fra Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder i Bahrain (den 19. og 20. december 2012) og den pressemeddelelse, som blev offentliggjort af denne delegation,

| — | der henviser til den bahrainske appeldomstols afgørelse af 7. januar 2013 om at opretholde dommene over 13 politiske aktivister, |
| --- | --- |

—

der henviser til den bahrainske appeldomstols afgørelse af 7. januar 2013 om at opretholde dommene over 13 politiske aktivister,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Bahrain, navnlig hendes erklæringer af 24. november 2011 om offentliggørelsen af rapporten fra den bahrainske uafhængige undersøgelseskommission (BICI), af 5. september 2012 om afgørelsen fra bahrainske appeldomstols afgørelse i sagerne om Abdulah al-Khawaja og nitten andre personer og af 23. november 2012 om etårsdagen om offentliggørelsen af rapporten fra BICI, erklæringerne fra hendes talsmand af 13. februar 2012 om årsdagen for urolighederne i Bahrain, af 10. april 2012 om situationen for Abdulhadi al-Khawaja i Bahrain, af 16. august 2012 om dommen over Nabeel Rajab i Bahrain og af 24. oktober 2012 og 7. november 2012 om den seneste vold i Bahrain og erklæringerne i Europa-Parlamentet den 12. oktober 2011 fremsat af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Egypten, Syrien, Yemen og Bahrain, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Bahrain, navnlig hendes erklæringer af 24. november 2011 om offentliggørelsen af rapporten fra den bahrainske uafhængige undersøgelseskommission (BICI), af 5. september 2012 om afgørelsen fra bahrainske appeldomstols afgørelse i sagerne om Abdulah al-Khawaja og nitten andre personer og af 23. november 2012 om etårsdagen om offentliggørelsen af rapporten fra BICI, erklæringerne fra hendes talsmand af 13. februar 2012 om årsdagen for urolighederne i Bahrain, af 10. april 2012 om situationen for Abdulhadi al-Khawaja i Bahrain, af 16. august 2012 om dommen over Nabeel Rajab i Bahrain og af 24. oktober 2012 og 7. november 2012 om den seneste vold i Bahrain og erklæringerne i Europa-Parlamentet den 12. oktober 2011 fremsat af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Egypten, Syrien, Yemen og Bahrain,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 24. maj 2011, 12. april 2011, 21. marts 2011 og 21. februar 2011 om Bahrain, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 24. maj 2011, 12. april 2011, 21. marts 2011 og 21. februar 2011 om Bahrain,

| — | der henviser til erklæringerne af 23. juni 2011 og 30. september 2011 fra FN’s generalsekretær om de domme, som 21 bahrainske politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og oppositionsledere var blevet idømt, og erklæringerne af 12. april 2012 fra talsmanden for FN’s generalsekretær om bombeangrebet i Bahrain og af 30. september 2011, 15. februar 2012, 24. april 2012, 5. september 2012 og 1. november 2012 og 8. januar 2013 om Bahrain, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 23. juni 2011 og 30. september 2011 fra FN’s generalsekretær om de domme, som 21 bahrainske politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og oppositionsledere var blevet idømt, og erklæringerne af 12. april 2012 fra talsmanden for FN’s generalsekretær om bombeangrebet i Bahrain og af 30. september 2011, 15. februar 2012, 24. april 2012, 5. september 2012 og 1. november 2012 og 8. januar 2013 om Bahrain,

| — | der henviser til rapporten, som blev offentliggjort af BICI i november 2011, og dens opfølgningsrapport af 21. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten, som blev offentliggjort af BICI i november 2011, og dens opfølgningsrapport af 21. november 2012,

| — | der henviser til erklæringen fra Golfstaternes Samarbejdsråd om terrorbombningerne i Manama den 5. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Golfstaternes Samarbejdsråd om terrorbombningerne i Manama den 5. november 2012,

| — | der henviser til artikel 61, 84, 87, 134, 135 og 146 i den bahrainske lov om strafferetspleje, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 61, 84, 87, 134, 135 og 146 i den bahrainske lov om strafferetspleje,

| — | der henviser til erklæringen af 23. oktober 2011 fra den offentlige anklager i Bahrain om fornyet domstolsprøvelse for læger, som tidligere er blevet retsforfulgt ved militære domstole, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 23. oktober 2011 fra den offentlige anklager i Bahrain om fornyet domstolsprøvelse for læger, som tidligere er blevet retsforfulgt ved militære domstole,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle er kontraherende part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle er kontraherende part i,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere fra 2004 og opdateringerne af disse i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere fra 2004 og opdateringerne af disse i 2008,

| — | der henviser til Genèvekonventionen fra 1949, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen fra 1949,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Bahrain stadig er kritisk i kølvandet på overgrebene mod fredelige demokratisksindede demonstranter i 2011; der henviser til, at den bahrainske regerings mange nylige handlinger fortsat betydeligt krænker og begrænser dele af den bahrainske befolknings rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig personers ret til fredelige protester, ytringsfrihed og digital frihed; der henviser til, at de bahrainske myndigheder fortsætter deres overgreb mod fredelige politiske demonstranter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Bahrain stadig er kritisk i kølvandet på overgrebene mod fredelige demokratisksindede demonstranter i 2011; der henviser til, at den bahrainske regerings mange nylige handlinger fortsat betydeligt krænker og begrænser dele af den bahrainske befolknings rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig personers ret til fredelige protester, ytringsfrihed og digital frihed; der henviser til, at de bahrainske myndigheder fortsætter deres overgreb mod fredelige politiske demonstranter;

| B. | der henviser til, at sikkerheds- og politistyrker fortsat bruger vold af uforholdsmæssige dimensioner, som fører til sårede og omkomne; der henviser til, at der er stigende indberetninger af bahrainske myndigheders krænkelser, herunder udenretslige arrestationer, udenretslige razziaer af huse, uretfærdig rettergang, angreb på medier, intimidering og ydmygelse af borgere ved kontrolsteder og omfattende forskelsbehandling på arbejdspladser og universiteter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sikkerheds- og politistyrker fortsat bruger vold af uforholdsmæssige dimensioner, som fører til sårede og omkomne; der henviser til, at der er stigende indberetninger af bahrainske myndigheders krænkelser, herunder udenretslige arrestationer, udenretslige razziaer af huse, uretfærdig rettergang, angreb på medier, intimidering og ydmygelse af borgere ved kontrolsteder og omfattende forskelsbehandling på arbejdspladser og universiteter;

| C. | der henviser til, at myndighederne den 16. oktober 2012 tilbageholdte Mohammad al-Maskati, formand for den bahrainske ungdomssammenslutning for menneskerettigheder, på grundlag af anklager om at have deltaget i en »ulovlig samling« i Manama en uge tidligere; der henviser til, at al-Maskati den næste dag blev løsladt mod kaution, og at der ikke er fastsat nogen dato for retssagen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at myndighederne den 16. oktober 2012 tilbageholdte Mohammad al-Maskati, formand for den bahrainske ungdomssammenslutning for menneskerettigheder, på grundlag af anklager om at have deltaget i en »ulovlig samling« i Manama en uge tidligere; der henviser til, at al-Maskati den næste dag blev løsladt mod kaution, og at der ikke er fastsat nogen dato for retssagen;

| D. | der henviser til, at fire mænd den 18. oktober 2012 blev tilbageholdt for at have fornærmet Bahrains konge på et socialt netværkswebsted, og at sikkerhedsstyrker i forbindelse med tilbageholdelsen beslaglagde deres computere og andet elektronisk udstyr; der henviser til, at alle tilbageholdte nægtede enhver forseelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fire mænd den 18. oktober 2012 blev tilbageholdt for at have fornærmet Bahrains konge på et socialt netværkswebsted, og at sikkerhedsstyrker i forbindelse med tilbageholdelsen beslaglagde deres computere og andet elektronisk udstyr; der henviser til, at alle tilbageholdte nægtede enhver forseelse;

| E. | der henviser til, at indenrigsministeren Sheikh Rashid bin Abdullah al-Khalifa den 30. oktober 2012 beordrede et forbud mod alle offentlige samlinger og demonstrationer (selv om han nu formelt nu har ophævet det), ved at erklære, at myndighederne ikke længere vil tolerere demonstrationer mod regeringen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at indenrigsministeren Sheikh Rashid bin Abdullah al-Khalifa den 30. oktober 2012 beordrede et forbud mod alle offentlige samlinger og demonstrationer (selv om han nu formelt nu har ophævet det), ved at erklære, at myndighederne ikke længere vil tolerere demonstrationer mod regeringen;

| F. | der henviser til, at flere hjemmelavede bomber eksploderede den 5. november 2012 i hovedstaden Manama, hvor to arbejdere omkom, og en tredje blev såret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at flere hjemmelavede bomber eksploderede den 5. november 2012 i hovedstaden Manama, hvor to arbejdere omkom, og en tredje blev såret;

| G. | der henviser til, at regeringen den 7. november 2012 ophævede nationaliteten for 31 aktivister, som havde deltaget i fredelige protester uden retfærdig rettergang og dermed krænkede bahrainske statsborgeres rettigheder i henhold til folkeretten; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at regeringen den 7. november 2012 ophævede nationaliteten for 31 aktivister, som havde deltaget i fredelige protester uden retfærdig rettergang og dermed krænkede bahrainske statsborgeres rettigheder i henhold til folkeretten;

| H. | der henviser til, at Sayed Yousif al-Muhafdha, næstformand i det bahrainske center for menneskerettigheder (BCHR), der har kæmpet utrætteligt for løsladelse af mange aktivister, navnlig af Nabeel Rajab, formand for BCHR og Jalila al-Salman, tidligere næstformand i Bahrains lærerforening blev tilbageholdt den 18. december 2012 og anklaget for at bruge sociale medier til at udbrede falske nyheder; der henviser til, at hans sag er blevet udsat indtil 17. januar 2013, og at han forbliver varetægtsfængslet, og at hvis han dømmes, kan han forvente op til to års fængsel; der henviser til, at han flere gange har været tilbageholdt af de bahrainske myndigheder som led i en løbende systematisk fokusering på, chikane og tilbageholdelse af menneskerettighedsforkæmpere i Bahrain; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Sayed Yousif al-Muhafdha, næstformand i det bahrainske center for menneskerettigheder (BCHR), der har kæmpet utrætteligt for løsladelse af mange aktivister, navnlig af Nabeel Rajab, formand for BCHR og Jalila al-Salman, tidligere næstformand i Bahrains lærerforening blev tilbageholdt den 18. december 2012 og anklaget for at bruge sociale medier til at udbrede falske nyheder; der henviser til, at hans sag er blevet udsat indtil 17. januar 2013, og at han forbliver varetægtsfængslet, og at hvis han dømmes, kan han forvente op til to års fængsel; der henviser til, at han flere gange har været tilbageholdt af de bahrainske myndigheder som led i en løbende systematisk fokusering på, chikane og tilbageholdelse af menneskerettighedsforkæmpere i Bahrain;

| I. | der henviser til, at den bahrainske appeldomstol den 7. januar 2013 opretholdte fængselsstraffene for 13 fremtrædende aktivister, der var anklaget for at have planlagt at styrte monarkiet; der henviser, at otte af dem, herunder Abdulhadi al-Khawaja og Ibrahim Sharif blev idømt livsvarigt fængsel, og at denne dom er endelig, og at den eneste udvej for forsvaret er en kongelig benådning; der henviser til, at denne afgørelse synes at bekræfte den manglende evne hos Bahrains retssystem til at beskytte de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den bahrainske appeldomstol den 7. januar 2013 opretholdte fængselsstraffene for 13 fremtrædende aktivister, der var anklaget for at have planlagt at styrte monarkiet; der henviser, at otte af dem, herunder Abdulhadi al-Khawaja og Ibrahim Sharif blev idømt livsvarigt fængsel, og at denne dom er endelig, og at den eneste udvej for forsvaret er en kongelig benådning; der henviser til, at denne afgørelse synes at bekræfte den manglende evne hos Bahrains retssystem til at beskytte de grundlæggende rettigheder;

| J. | der henviser til, at alle sager, der behandles af de militære domstole, bliver gennemgået af almindelige domstole, og at de almindelige domstole generelt ikke giver mulighed for nye forsøg, men snarere gennemgår dommene baseret på fortegnelser, der er udarbejdet af de nationale sikkerhedsmyndigheders domstole; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at alle sager, der behandles af de militære domstole, bliver gennemgået af almindelige domstole, og at de almindelige domstole generelt ikke giver mulighed for nye forsøg, men snarere gennemgår dommene baseret på fortegnelser, der er udarbejdet af de nationale sikkerhedsmyndigheders domstole;

| K. | der henviser til, at til trods for tilsagn om at gennemføre BICI's henstillinger og respektere grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder har de bahrainske myndigheder ikke efterforsket volden og draget gerningsmændene til ansvar; der henviser til, at gennemførelsen af BICI’s henstillinger fortsat er langsommelig; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at til trods for tilsagn om at gennemføre BICI's henstillinger og respektere grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder har de bahrainske myndigheder ikke efterforsket volden og draget gerningsmændene til ansvar; der henviser til, at gennemførelsen af BICI’s henstillinger fortsat er langsommelig;

| L. | der henviser til, at Bahrain var genstand for FN Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang i september 2012; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Bahrain var genstand for FN Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang i september 2012;

| M. | der henviser til, at Bahrains kronprins Salman bin Hamad bin Issa al-Khalifah den 7. december 2012 opfordrede til dialog med landets opposition for at bryde dødvandet i den urolige arabiske golfstat, der henviser til, at det er nødvendigt med en konsensuspræget dialog mellem alle kræfter for at nå en samlet løsning; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Bahrains kronprins Salman bin Hamad bin Issa al-Khalifah den 7. december 2012 opfordrede til dialog med landets opposition for at bryde dødvandet i den urolige arabiske golfstat, der henviser til, at det er nødvendigt med en konsensuspræget dialog mellem alle kræfter for at nå en samlet løsning;

| 1. | fordømmer de bahrainske myndigheders og sikkerhedsstyrkers fortsatte krænkelser af menneskerettighederne, især brugen af vold, overdreven brug af tåregas, fuglehagl inden for kort afstand, forbud mod alle former for protester og anholdelse og tilbageholdelse af fredelige demonstranter, der vælger at udøve deres ret til ytringsfrihed og ret til fredelig forsamling, på trods af en række af de meget velkomne konkrete henstillinger fra BICI og det udtrykte tilsagn fra de bahrainske myndigheder om at gennemføre BICI's reformer; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de bahrainske myndigheders og sikkerhedsstyrkers fortsatte krænkelser af menneskerettighederne, især brugen af vold, overdreven brug af tåregas, fuglehagl inden for kort afstand, forbud mod alle former for protester og anholdelse og tilbageholdelse af fredelige demonstranter, der vælger at udøve deres ret til ytringsfrihed og ret til fredelig forsamling, på trods af en række af de meget velkomne konkrete henstillinger fra BICI og det udtrykte tilsagn fra de bahrainske myndigheder om at gennemføre BICI's reformer;

| 2. | mener, at ansvarligheden for tidligere krænkelser er et centralt element på vejen mod retfærdighed og reel forsoning, som er nødvendige for social stabilitet; støtter derfor BICI's henstillinger, som også er godkendt af kong Hamad og hans regering; |
| --- | --- |

2.

mener, at ansvarligheden for tidligere krænkelser er et centralt element på vejen mod retfærdighed og reel forsoning, som er nødvendige for social stabilitet; støtter derfor BICI's henstillinger, som også er godkendt af kong Hamad og hans regering;

| 3. | beklager, at opfølgningsrapporten, som blev offentliggjort af BICI den 21. november 2012 heller ikke har ført til nogen mærkbar ændring i de bahrainske myndigheders politikker, navnlig med hensyn til manglen på fremskridt med at finde en politisk løsning og den lovede demokratisering af landet; opfordrer indtrængende de bahrainske myndigheder til at sikre en hurtig gennemførelse af henstillingerne, at sætte en tidsramme og omgående respektere grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

3.

beklager, at opfølgningsrapporten, som blev offentliggjort af BICI den 21. november 2012 heller ikke har ført til nogen mærkbar ændring i de bahrainske myndigheders politikker, navnlig med hensyn til manglen på fremskridt med at finde en politisk løsning og den lovede demokratisering af landet; opfordrer indtrængende de bahrainske myndigheder til at sikre en hurtig gennemførelse af henstillingerne, at sætte en tidsramme og omgående respektere grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| 4. | gentager sit krav til de bahrainske sikkerhedsstyrker og myndigheder om at stoppe brugen af vold mod fredelige demonstranter og standse den igangværende undertrykkelse af politisk uenighed ved hjælp af retsforfølgning, tilbageholdelse og tortur; opfordrer myndighederne til fuldt ud at respektere de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig forsamlings- og ytringsfriheden, både på og uden for internettet, og til omgående at indstille alle begrænsninger for adgang til informations- og kommunikationsteknologi; opfordrer de bahrainske myndigheder til at gennemføre de nødvendige demokratiske reformer og tilskynde til en inklusiv og konstruktiv national dialog, herunder direkte samtaler mellem regeringen og dele af oppositionen, der i øjeblikket ikke er inddraget i dialogen, for at gøre det muligt at opnå forsoning og genoprette kollektiv social konsensus i landet; |
| --- | --- |

4.

gentager sit krav til de bahrainske sikkerhedsstyrker og myndigheder om at stoppe brugen af vold mod fredelige demonstranter og standse den igangværende undertrykkelse af politisk uenighed ved hjælp af retsforfølgning, tilbageholdelse og tortur; opfordrer myndighederne til fuldt ud at respektere de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig forsamlings- og ytringsfriheden, både på og uden for internettet, og til omgående at indstille alle begrænsninger for adgang til informations- og kommunikationsteknologi; opfordrer de bahrainske myndigheder til at gennemføre de nødvendige demokratiske reformer og tilskynde til en inklusiv og konstruktiv national dialog, herunder direkte samtaler mellem regeringen og dele af oppositionen, der i øjeblikket ikke er inddraget i dialogen, for at gøre det muligt at opnå forsoning og genoprette kollektiv social konsensus i landet;

| 5. | beklager dybt de seneste domme over oppositionsaktivister og medicinsk personale og kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle bahrainske politiske fanger, herunder lærere, læger og andet medicinsk personale, som er tilbageholdt og sigtet for påståede overtrædelser i forbindelse med ytringsfrihed, ret til fredelig forsamling og foreningsfrihed, navnlig Sayed Yousif al-Muhafadha, Nabeel Rajab og Abdulhadi al-Khawaja; |
| --- | --- |

5.

beklager dybt de seneste domme over oppositionsaktivister og medicinsk personale og kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle bahrainske politiske fanger, herunder lærere, læger og andet medicinsk personale, som er tilbageholdt og sigtet for påståede overtrædelser i forbindelse med ytringsfrihed, ret til fredelig forsamling og foreningsfrihed, navnlig Sayed Yousif al-Muhafadha, Nabeel Rajab og Abdulhadi al-Khawaja;

| 6. | opfordrer den bahrainske regering til at gennemføre en hurtig og uafhængig undersøgelse af alle tilfælde af overtrædelser mod børn, herunder men ikke begrænset til: anholdelse, tilbageholdelse og tortur og at sikre, at børn, som er i tilbageholdelsesfaciliteter, er adskilt fra voksne og behandles af ungdomsretssystemet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer den bahrainske regering til at gennemføre en hurtig og uafhængig undersøgelse af alle tilfælde af overtrædelser mod børn, herunder men ikke begrænset til: anholdelse, tilbageholdelse og tortur og at sikre, at børn, som er i tilbageholdelsesfaciliteter, er adskilt fra voksne og behandles af ungdomsretssystemet;

| 7. | opfordrer indtrængende de bahrainske myndigheder til øjeblikkeligt at ophæve de facto begrænsninger for alle de demonstrationer, der er uforenelige med myndighedernes erklærede tilsagn om reformer og ikke vil bidrage til at fremme national forsoning eller opbygge tillid mellem alle parter; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende de bahrainske myndigheder til øjeblikkeligt at ophæve de facto begrænsninger for alle de demonstrationer, der er uforenelige med myndighedernes erklærede tilsagn om reformer og ikke vil bidrage til at fremme national forsoning eller opbygge tillid mellem alle parter;

| 8. | opfordrer de bahrainske myndigheder til at ophæve alle indrejsebegrænsninger for udenlandske journalister og internationale menneskerettighedsorganisationer og tillade en uafhængig mekanisme til overvågning af udviklingen i situationen på stedet; opfordrer til oprettelsen af en international overvågningsmekanisme, der skal oprettes gennem en resolution fra FN Menneskerettighedsråd, der skal vedtages på den næste samling i marts 2013, med mandat til at overvåge gennemførelsen af BICI's henstillinger og af FN's universelle regelmæssig gennemgang af Bahrain, herunder dem, der vedrører menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer de bahrainske myndigheder til at træffe foranstaltninger til at forebygge fremtidige overtrædelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de bahrainske myndigheder til at ophæve alle indrejsebegrænsninger for udenlandske journalister og internationale menneskerettighedsorganisationer og tillade en uafhængig mekanisme til overvågning af udviklingen i situationen på stedet; opfordrer til oprettelsen af en international overvågningsmekanisme, der skal oprettes gennem en resolution fra FN Menneskerettighedsråd, der skal vedtages på den næste samling i marts 2013, med mandat til at overvåge gennemførelsen af BICI's henstillinger og af FN's universelle regelmæssig gennemgang af Bahrain, herunder dem, der vedrører menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer de bahrainske myndigheder til at træffe foranstaltninger til at forebygge fremtidige overtrædelser af menneskerettighederne;

| 9. | opfordrer de bahrainske myndigheder til at sikre, at de 31 bahrainere, som fik frataget deres statsborgerskab, kan appellere afgørelsen ved en domstol, da det er klart, at ophævelse af nationaliteten af politiske modstandere af de bahrainske myndigheder er i strid med folkeretten; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de bahrainske myndigheder til at sikre, at de 31 bahrainere, som fik frataget deres statsborgerskab, kan appellere afgørelsen ved en domstol, da det er klart, at ophævelse af nationaliteten af politiske modstandere af de bahrainske myndigheder er i strid med folkeretten;

| 10. | understreger sin stærke misbilligelse af manglen på en EU-reaktion på den nuværende situation i Bahrain og opfordrer den næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at fordømme de fortsatte krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til at gennemføre målrettede restriktive foranstaltninger mod de personer, der er direkte ansvarlige og involveret i krænkelserne af menneskerettighederne (som er dokumenteret i BICI-rapporten); |
| --- | --- |

10.

understreger sin stærke misbilligelse af manglen på en EU-reaktion på den nuværende situation i Bahrain og opfordrer den næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at fordømme de fortsatte krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til at gennemføre målrettede restriktive foranstaltninger mod de personer, der er direkte ansvarlige og involveret i krænkelserne af menneskerettighederne (som er dokumenteret i BICI-rapporten);

| 11. | kræver en suspension og et forbud mod eksport af tåregas og crowd control-udstyr til Bahrain, indtil der er foretaget undersøgelser af deres forkerte anvendelse, og indtil gerningsmændene bag denne ukorrekte anvendelse er draget til ansvar; |
| --- | --- |

11.

kræver en suspension og et forbud mod eksport af tåregas og crowd control-udstyr til Bahrain, indtil der er foretaget undersøgelser af deres forkerte anvendelse, og indtil gerningsmændene bag denne ukorrekte anvendelse er draget til ansvar;

| 12. | kræver indførelse af EU-eksportrestriktioner på teknologier til anvendelse af sporing, opsporing, censur og overvågning af informations- og kommunikationsstrømme, der resulterer i krænkelser af menneskerettigheder; |
| --- | --- |

12.

kræver indførelse af EU-eksportrestriktioner på teknologier til anvendelse af sporing, opsporing, censur og overvågning af informations- og kommunikationsstrømme, der resulterer i krænkelser af menneskerettigheder;

| 13. | opfordrer den bahrainske regering til at tage alle nødvendige skridt for at sikre et kompetent, uafhængigt og upartisk retsvæsen i Bahrain og sikre, at det fungerer i fuld overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, og især for at sikre, at domstolene ikke kan anvendes til politiske formål eller til at sanktionere den legitime udøvelse af de universelt garanterede rettigheder og frihedsrettigheder; opfordrer den bahrainske regering til at styrke sagsøgtes rettigheder, herunder ved at sikre, at de garanteres en retfærdig rettergang ved i praksis at give dem mulighed for at anfægte de beviser, som er fremlagt imod dem, og sørge for, at der udøves retslig kontrol med grundene til frihedsberøvelse og sikre, at tilbageholdte beskyttes mod misbrug under en strafferetlig efterforskning; |
| --- | --- |

13.

opfordrer den bahrainske regering til at tage alle nødvendige skridt for at sikre et kompetent, uafhængigt og upartisk retsvæsen i Bahrain og sikre, at det fungerer i fuld overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, og især for at sikre, at domstolene ikke kan anvendes til politiske formål eller til at sanktionere den legitime udøvelse af de universelt garanterede rettigheder og frihedsrettigheder; opfordrer den bahrainske regering til at styrke sagsøgtes rettigheder, herunder ved at sikre, at de garanteres en retfærdig rettergang ved i praksis at give dem mulighed for at anfægte de beviser, som er fremlagt imod dem, og sørge for, at der udøves retslig kontrol med grundene til frihedsberøvelse og sikre, at tilbageholdte beskyttes mod misbrug under en strafferetlig efterforskning;

| 14. | anser det for beklageligt, at den bahrainske regerings hensigt om at reagere på BICI's resultater, som det fremgik af mødet om den universelle regelmæssige gennemgang i maj 2012 forud for De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds samling i Genève i september 2012, synes at være et overfladisk løfte i betragtning af, at der siden da kun er gjort få fremskridt med hensyn til såvel menneskerettigheder som demokrati i Bahrain; |
| --- | --- |

14.

anser det for beklageligt, at den bahrainske regerings hensigt om at reagere på BICI's resultater, som det fremgik af mødet om den universelle regelmæssige gennemgang i maj 2012 forud for De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds samling i Genève i september 2012, synes at være et overfladisk løfte i betragtning af, at der siden da kun er gjort få fremskridt med hensyn til såvel menneskerettigheder som demokrati i Bahrain;

| 15. | tilslutter sig henstillingerne i den universelle regelmæssige gennemgang og opfordrer den bahrainske regering til at give politisk prioritet og afsætte de nødvendige ressourcer til at sikre en passende og rettidig opfølgning; opfordrer den bahrainske regering til at forbedre beskyttelsen af menneskerettighederne og ratificere internationale menneskerettighedskonventioner, såsom den valgfri protokol til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, de valgfrie protokoller til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder samt den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding; |
| --- | --- |

15.

tilslutter sig henstillingerne i den universelle regelmæssige gennemgang og opfordrer den bahrainske regering til at give politisk prioritet og afsætte de nødvendige ressourcer til at sikre en passende og rettidig opfølgning; opfordrer den bahrainske regering til at forbedre beskyttelsen af menneskerettighederne og ratificere internationale menneskerettighedskonventioner, såsom den valgfri protokol til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, de valgfrie protokoller til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder samt den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding;

| 16. | støtter og tilskynder til samarbejdet mellem kontoret for FN's højkommissær for menneskerettigheder og den nationale menneskerettighedsinstitution (NHRI) i Bahrain og anbefaler en yderligere styrkelse af NHRI på grundlag af Paris-principperne om pluralisme og uafhængighed; støtter kraftigt NHRI i dens funktion med at overvåge og beskytte menneskerettighederne for alle bahrainere, men er fortsat overbevist om nødvendigheden af at sikre operationel frihed for de menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige ngo'er, der er aktive i Bahrain; |
| --- | --- |

16.

støtter og tilskynder til samarbejdet mellem kontoret for FN's højkommissær for menneskerettigheder og den nationale menneskerettighedsinstitution (NHRI) i Bahrain og anbefaler en yderligere styrkelse af NHRI på grundlag af Paris-principperne om pluralisme og uafhængighed; støtter kraftigt NHRI i dens funktion med at overvåge og beskytte menneskerettighederne for alle bahrainere, men er fortsat overbevist om nødvendigheden af at sikre operationel frihed for de menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige ngo'er, der er aktive i Bahrain;

| 17. | anser det næste parlamentsvalg for at være et afgørende element i den nationale forsoningsproces og tilskynder til bestræbelser på at garantere et frit og retfærdigt valgsystem i god tid inden valget i 2014; |
| --- | --- |

17.

anser det næste parlamentsvalg for at være et afgørende element i den nationale forsoningsproces og tilskynder til bestræbelser på at garantere et frit og retfærdigt valgsystem i god tid inden valget i 2014;

| 18. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at udvikle en klar strategi for, hvordan EU både offentligt og privat aktivt vil presse på for at få løsladt de fængslede aktivister forud for EU-GCC-ministermøderne, som skal finde sted i Bahrain i midten af 2013, og opfordrer i denne henseende Unionens højtstående repræsentant til at arbejde sammen med medlemsstaterne om at sikre vedtagelsen af Udenrigsrådets konklusioner vedrørende menneskerettighedssituationen i Bahrain, som bør omfatte en specifik opfordring til omgående og betingelsesløs løsladelse af de fængslede aktivister; |
| --- | --- |

18.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at udvikle en klar strategi for, hvordan EU både offentligt og privat aktivt vil presse på for at få løsladt de fængslede aktivister forud for EU-GCC-ministermøderne, som skal finde sted i Bahrain i midten af 2013, og opfordrer i denne henseende Unionens højtstående repræsentant til at arbejde sammen med medlemsstaterne om at sikre vedtagelsen af Udenrigsrådets konklusioner vedrørende menneskerettighedssituationen i Bahrain, som bør omfatte en specifik opfordring til omgående og betingelsesløs løsladelse af de fængslede aktivister;

| 19. | mener, at det er afgørende at fortsætte bestræbelserne på at øge samarbejdet mellem EU og Golfregionen og fremme gensidig forståelse og tillid; mener, at regelmæssige interparlamentariske møder mellem Europa-Parlamentet og dets partnere i regionen er et vigtigt forum for udviklingen af en konstruktiv og åben dialog om emner af fælles interesse; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er afgørende at fortsætte bestræbelserne på at øge samarbejdet mellem EU og Golfregionen og fremme gensidig forståelse og tillid; mener, at regelmæssige interparlamentariske møder mellem Europa-Parlamentet og dets partnere i regionen er et vigtigt forum for udviklingen af en konstruktiv og åben dialog om emner af fælles interesse;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og regeringen og parlamentet i Kongeriget Bahrain. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og regeringen og parlamentet i Kongeriget Bahrain.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0475.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0094.

(3)  EUT C 247 E af 17.8.2012, s. 1.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/111

---

P7_TA(2013)0033

Situationen i Den Centralafrikanske Republik

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik (2013/2514(RSP))

(2015/C 440/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til erklæringerne af 21. december 2012 og af 1. og 11. januar 2013 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Den Centralafrikanske republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 21. december 2012 og af 1. og 11. januar 2013 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Den Centralafrikanske republik,

| — | der henviser til erklæringen af 21. december 2012 fra EU-kommissæren med ansvar for humanitær bistand og civilbeskyttelse om det seneste konfliktudbrud i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 21. december 2012 fra EU-kommissæren med ansvar for humanitær bistand og civilbeskyttelse om det seneste konfliktudbrud i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til den reviderede Cotonouaftale, der blev undertegnet i juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonouaftale, der blev undertegnet i juni 2000,

| — | der henviser til pressemeddelelserne af 27. og 29. december 2012 og af 4. og 11. januar 2013 fra FN’s Sikkerhedsråd om Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelserne af 27. og 29. december 2012 og af 4. og 11. januar 2013 fra FN’s Sikkerhedsråd om Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til slutkommunikéet fra det ekstraordinære topmøde for statscheferne i Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC), som blev afholdt i N'Djamena den 21. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutkommunikéet fra det ekstraordinære topmøde for statscheferne i Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC), som blev afholdt i N'Djamena den 21. december 2012,

| — | der henviser til den erklæring af 26. december 2012 fra FN’s generalsekretær Ban Ki-Moon, som fordømte oprørernes angreb og indtrængende opfordrede alle parter til at rette sig efter de afgørelser, som CEEAC traf den 21. december 2012 i N'Djamena, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring af 26. december 2012 fra FN’s generalsekretær Ban Ki-Moon, som fordømte oprørernes angreb og indtrængende opfordrede alle parter til at rette sig efter de afgørelser, som CEEAC traf den 21. december 2012 i N'Djamena,

| — | der henviser til erklæringerne af 12., 28. og 31. december 2012 og af 3. og 12. januar 2013 fra Den Afrikanske Union (AU) om Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 12., 28. og 31. december 2012 og af 3. og 12. januar 2013 fra Den Afrikanske Union (AU) om Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til den politiske aftale i Libreville (Gabon), som blev undertegnet den 11. januar 2013 mellem regeringen i Den Centralafrikanske Republik, oprørsgruppen Seleka og den demokratiske opposition, om løsning af krisen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske aftale i Libreville (Gabon), som blev undertegnet den 11. januar 2013 mellem regeringen i Den Centralafrikanske Republik, oprørsgruppen Seleka og den demokratiske opposition, om løsning af krisen,

| — | der henviser til den samlede fredsaftale i Libreville af 28. juni 2008 og tidligere fredsaftaler, som er undertegnet siden 2007, hvorpå den samlede fredsaftale bygger, |
| --- | --- |

—

der henviser til den samlede fredsaftale i Libreville af 28. juni 2008 og tidligere fredsaftaler, som er undertegnet siden 2007, hvorpå den samlede fredsaftale bygger,

| — | der henviser til Sikkerhedsrådets resolution S/RES/2031 af 21. december 2011, som udvider mandatet for FN’s integrerede kontor for fredsskabelse i Den Centralafrikanske Republik (BINUCA) indtil den 31. januar 2013, og FN's generalsekretærs rapport af 29. maj 2012 om BINUCA’s aktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sikkerhedsrådets resolution S/RES/2031 af 21. december 2011, som udvider mandatet for FN’s integrerede kontor for fredsskabelse i Den Centralafrikanske Republik (BINUCA) indtil den 31. januar 2013, og FN's generalsekretærs rapport af 29. maj 2012 om BINUCA’s aktiviteter,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder fra 1979, den afrikanske pagt om menneskerettighederne og folkenes rettigheder fra 1981, der blev ratificeret af Den Centralafrikanske Republik i 1986, og den internationale konvention om børns rettigheder fra 1989, som forbyder børns inddragelse i væbnede konflikter, og som Den Centralafrikanske Republik har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder fra 1979, den afrikanske pagt om menneskerettighederne og folkenes rettigheder fra 1981, der blev ratificeret af Den Centralafrikanske Republik i 1986, og den internationale konvention om børns rettigheder fra 1989, som forbyder børns inddragelse i væbnede konflikter, og som Den Centralafrikanske Republik har ratificeret,

| — | der henviser til rapporten af 6. juli 2011 fra Sikkerhedsrådets arbejdsgruppe og dens konklusioner om situationen for børn i væbnede konflikter i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 6. juli 2011 fra Sikkerhedsrådets arbejdsgruppe og dens konklusioner om situationen for børn i væbnede konflikter i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik har været udsat for årtier med ustabilitet og politisk uro, siden landet blev uafhængigt i 1960; der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik trods sin rigdom på naturressourcer (tømmer, guld, diamanter, uran osv.) blot rangerer som nr. 179 ud af 187 på indekset for menneskelig udvikling og med omtrent 70 % af befolkningen, som lever under fattigdomsgrænsen, forbliver ét af de fattigste lande i verden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik har været udsat for årtier med ustabilitet og politisk uro, siden landet blev uafhængigt i 1960; der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik trods sin rigdom på naturressourcer (tømmer, guld, diamanter, uran osv.) blot rangerer som nr. 179 ud af 187 på indekset for menneskelig udvikling og med omtrent 70 % af befolkningen, som lever under fattigdomsgrænsen, forbliver ét af de fattigste lande i verden;

| B. | der henviser til, at »Seleka« (der betyder »koalition« på sango), som er en alliance af forskellige væbnede oprørsgrupper fra hovedsagelig den nordøstlige del af landet, den 10. december 2012 indledte en militær offensiv, der rykkede sydpå fra området nær grænsen til Tchad; der henviser til, at det nylige angreb blev begrundet med oprørernes påstand om, at præsident François Bozizé havde undladt at opfylde sine forpligtelser i forbindelse med den samlede fredsaftale i Libreville 2008, hvori der blev fastsat bestemmelser om afvæbning af tidligere oprørere og finansiering af deres reintegration i samfundet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at »Seleka« (der betyder »koalition« på sango), som er en alliance af forskellige væbnede oprørsgrupper fra hovedsagelig den nordøstlige del af landet, den 10. december 2012 indledte en militær offensiv, der rykkede sydpå fra området nær grænsen til Tchad; der henviser til, at det nylige angreb blev begrundet med oprørernes påstand om, at præsident François Bozizé havde undladt at opfylde sine forpligtelser i forbindelse med den samlede fredsaftale i Libreville 2008, hvori der blev fastsat bestemmelser om afvæbning af tidligere oprørere og finansiering af deres reintegration i samfundet;

| C. | der henviser til, at Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC) holdt et ekstraordinært topmøde i N'Djamena den 21. december 2012, hvor det nåede til enighed om en køreplan for en løsning af krisen, herunder en våbenhvile og øjeblikkelige forhandlinger i Libreville under ledelse af CEEAC; der henviser til, at der på CEEAC-topmødet ligeledes blev truffet afgørelse om at udsende yderligere tropper for at styrke missionen FOMAC/MICOPAX; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC) holdt et ekstraordinært topmøde i N'Djamena den 21. december 2012, hvor det nåede til enighed om en køreplan for en løsning af krisen, herunder en våbenhvile og øjeblikkelige forhandlinger i Libreville under ledelse af CEEAC; der henviser til, at der på CEEAC-topmødet ligeledes blev truffet afgørelse om at udsende yderligere tropper for at styrke missionen FOMAC/MICOPAX;

| D. | der henviser til, at Sydafrika er begyndt at udsende omkring 400 tropper for at bidrage til en stabilisering af Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at Gabon, Congo-Brazaville, Tchad og Cameroun har haft tropper til stede i landet siden 2008 som en del af den centralafrikanske multinationale styrke (FOMAC/MICOPAX), der blev udsendt af CEEAC; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Sydafrika er begyndt at udsende omkring 400 tropper for at bidrage til en stabilisering af Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at Gabon, Congo-Brazaville, Tchad og Cameroun har haft tropper til stede i landet siden 2008 som en del af den centralafrikanske multinationale styrke (FOMAC/MICOPAX), der blev udsendt af CEEAC;

| E. | der henviser til, at præsident Bozizé efter drøftelser med formanden for Den Afrikanske Union, Thomas Boni Yayi, har lovet ikke at stille op til præsidentposten, når hans nuværende mandat udløber i 2016, og endvidere har tilbudt at danne en national samlingsregering; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at præsident Bozizé efter drøftelser med formanden for Den Afrikanske Union, Thomas Boni Yayi, har lovet ikke at stille op til præsidentposten, når hans nuværende mandat udløber i 2016, og endvidere har tilbudt at danne en national samlingsregering;

| F. | der henviser til, at Seleka i begyndelsen af januar meddelte, at gruppen ville indstille sine militære operationer og stoppe før byen Damara (75 km nord for Bangui), og indvilgede i at deltage i fredsforhandlinger under ledelse af CEEAC; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Seleka i begyndelsen af januar meddelte, at gruppen ville indstille sine militære operationer og stoppe før byen Damara (75 km nord for Bangui), og indvilgede i at deltage i fredsforhandlinger under ledelse af CEEAC;

| G. | der henviser til, at trevejsfredsforhandlingerne mellem regeringen i Den Centralafrikanske Republik, oprørskoalitionen Seleka og den politiske opposition, som fandt sted den 11. januar 2013 i Libreville, Gabon, førte til undertegnelsen af tre aftaler: en principerklæring om at løse den politiske og sikkerhedsmæssige krise, en aftale om våbenhvile og en aftale om den politiske og sikkerhedsmæssige situation, som endvidere fastlagde magtfordelingsordninger og den politiske omstillingsperiode i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at trevejsfredsforhandlingerne mellem regeringen i Den Centralafrikanske Republik, oprørskoalitionen Seleka og den politiske opposition, som fandt sted den 11. januar 2013 i Libreville, Gabon, førte til undertegnelsen af tre aftaler: en principerklæring om at løse den politiske og sikkerhedsmæssige krise, en aftale om våbenhvile og en aftale om den politiske og sikkerhedsmæssige situation, som endvidere fastlagde magtfordelingsordninger og den politiske omstillingsperiode i Den Centralafrikanske Republik;

| H. | der henviser til, at præsident Bozizé den 12. januar 2013 afskedigede premierminister Faustin Archange Touadera og opløste kabinettet, hvorved han gjorde det muligt at danne en national samlingsregering i overensstemmelse med de fredsaftaler, som blev undertegnet i Libreville; der henviser til, at parlamentsvalget i henhold til fredsaftalen skal afholdes inden for 12 måneder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at præsident Bozizé den 12. januar 2013 afskedigede premierminister Faustin Archange Touadera og opløste kabinettet, hvorved han gjorde det muligt at danne en national samlingsregering i overensstemmelse med de fredsaftaler, som blev undertegnet i Libreville; der henviser til, at parlamentsvalget i henhold til fredsaftalen skal afholdes inden for 12 måneder;

| I. | der henviser til, at præsident Bozizé efter et statskup i 2003 blev valgt for første gang i 2005 og genvalgt i 2011; der henviser til, at internationale observatører — heriblandt observatører fra EU, som finansierede afholdelsen af valget — imidlertid bemærkede uregelmæssigheder under det seneste valg, som medførte, at den parlamentariske opposition boykottede parlamentsvalget; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at præsident Bozizé efter et statskup i 2003 blev valgt for første gang i 2005 og genvalgt i 2011; der henviser til, at internationale observatører — heriblandt observatører fra EU, som finansierede afholdelsen af valget — imidlertid bemærkede uregelmæssigheder under det seneste valg, som medførte, at den parlamentariske opposition boykottede parlamentsvalget;

| J. | der henviser til, at respekten for menneskerettighederne er en grundlæggende værdi i Den Europæiske Union og udgør et afgørende element i Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at respekten for menneskerettighederne er en grundlæggende værdi i Den Europæiske Union og udgør et afgørende element i Cotonouaftalen;

| K. | der henviser til, at USA i lighed med EU går ind for en fredelig løsning på krisen gennem dialog; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at USA i lighed med EU går ind for en fredelig løsning på krisen gennem dialog;

| L. | der henviser til, at der ifølge lokale ngo’er er begået alvorlige menneskerettighedskrænkelser, herunder en stigning i seksuel vold mod kvinder og unge piger, både af Seleka i de områder, som gruppen har under kontrol, og i Bangui af regeringsstyrker mod personer, der har tætte forbindelser med oprørerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der ifølge lokale ngo’er er begået alvorlige menneskerettighedskrænkelser, herunder en stigning i seksuel vold mod kvinder og unge piger, både af Seleka i de områder, som gruppen har under kontrol, og i Bangui af regeringsstyrker mod personer, der har tætte forbindelser med oprørerne;

| M. | der henviser til, at den humanitære situation fortsat er frygtelig, idet krisen ifølge Læger Uden Grænser har berørt titusindvis af mennesker; der henviser til, at hundredvis af tons fødevarehjælp fra Verdensfødevareprogrammet er blevet plyndret i områder i den nordlige del af landet, som er under oprørernes kontrol; der henviser til, at mange humanitære tjenester er blevet suspenderet eller reduceret; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den humanitære situation fortsat er frygtelig, idet krisen ifølge Læger Uden Grænser har berørt titusindvis af mennesker; der henviser til, at hundredvis af tons fødevarehjælp fra Verdensfødevareprogrammet er blevet plyndret i områder i den nordlige del af landet, som er under oprørernes kontrol; der henviser til, at mange humanitære tjenester er blevet suspenderet eller reduceret;

| N. | der henviser til, at EU har indledt en regelmæssig politisk dialog med Den Centralafrikanske Republik i henhold til Cotonouaftalen og er landets primære bidragsyder, idet Europa-Kommissionen i 2012 bidrog med 8 mio. EUR for at hjælpe 445 000 personer, som var berørt af konflikt og fordrivelse i Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik modtager 137 mio. EUR som bistand under den 10. EUF; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU har indledt en regelmæssig politisk dialog med Den Centralafrikanske Republik i henhold til Cotonouaftalen og er landets primære bidragsyder, idet Europa-Kommissionen i 2012 bidrog med 8 mio. EUR for at hjælpe 445 000 personer, som var berørt af konflikt og fordrivelse i Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik modtager 137 mio. EUR som bistand under den 10. EUF;

| O. | der henviser til, at Cameroun har intensiveret sine bestræbelser på at indkvartere flygtninge fra Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Cameroun har intensiveret sine bestræbelser på at indkvartere flygtninge fra Den Centralafrikanske Republik;

| P. | der henviser til, at 2 500 børn allerede udgjorde en del af de væbnede grupper, som er aktive i Den Centralafrikanske Republik, inden det seneste voldsudbrud; der henviser til, at UNICEF's kontor i Bangui har modtaget troværdige oplysninger om såvel oprørsgruppers som regeringsvenlige militsers øgede rekruttering og brug af børnesoldater; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at 2 500 børn allerede udgjorde en del af de væbnede grupper, som er aktive i Den Centralafrikanske Republik, inden det seneste voldsudbrud; der henviser til, at UNICEF's kontor i Bangui har modtaget troværdige oplysninger om såvel oprørsgruppers som regeringsvenlige militsers øgede rekruttering og brug af børnesoldater;

| Q. | der henviser til, at den omstændighed, at de ansvarlige for krænkelserne af menneskerettighederne og krigsforbrydelserne ikke er blevet retsforfulgt, fremmer et klima med straffrihed og tilskynder til yderligere forbrydelser; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den omstændighed, at de ansvarlige for krænkelserne af menneskerettighederne og krigsforbrydelserne ikke er blevet retsforfulgt, fremmer et klima med straffrihed og tilskynder til yderligere forbrydelser;

| R. | der henviser til, at oprørsstyrker har indtaget områder som Bria, Sam Ouandja og Bamingui, der er rige på diamanter; der henviser til, at Kimberlyprocessens certificeringsordning har udsendt en advarsel til alle sine medlemslande vedrørende den mulige lækage af uslebne diamanter fra oprørskontrollerede områder i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at oprørsstyrker har indtaget områder som Bria, Sam Ouandja og Bamingui, der er rige på diamanter; der henviser til, at Kimberlyprocessens certificeringsordning har udsendt en advarsel til alle sine medlemslande vedrørende den mulige lækage af uslebne diamanter fra oprørskontrollerede områder i Den Centralafrikanske Republik;

| S. | der henviser til, at stigningen i arbejdsløsheden, forværringen af de sociale forhold og den omstændighed, at befolkningen bliver fattigere, er faktorer i den ustabilitet, som regionen lider under; der henviser til, at disse problemer kræver en strategi og en udviklingsplan; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at stigningen i arbejdsløsheden, forværringen af de sociale forhold og den omstændighed, at befolkningen bliver fattigere, er faktorer i den ustabilitet, som regionen lider under; der henviser til, at disse problemer kræver en strategi og en udviklingsplan;

| 1. | udtrykker sin bekymring over situationen i Den Centralafrikanske Republik siden indledningen af Seleka-offensiven den 10. december 2012; beklager, at den nylige offensiv har bragt civiles liv i fare og truet sikkerheden og stabiliteten i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin bekymring over situationen i Den Centralafrikanske Republik siden indledningen af Seleka-offensiven den 10. december 2012; beklager, at den nylige offensiv har bragt civiles liv i fare og truet sikkerheden og stabiliteten i Den Centralafrikanske Republik;

| 2. | glæder sig over fredsaftalerne, som blev undertegnet den 11. januar 2013 i Libreville efter forhandlinger under ledelse af CEEAC; understreger nødvendigheden af en hurtig gennemførelse af disse aftaler; opfordrer alle parter til at gennemføre dem i god tro og forpligte sig til at opnå varig fred i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over fredsaftalerne, som blev undertegnet den 11. januar 2013 i Libreville efter forhandlinger under ledelse af CEEAC; understreger nødvendigheden af en hurtig gennemførelse af disse aftaler; opfordrer alle parter til at gennemføre dem i god tro og forpligte sig til at opnå varig fred i Den Centralafrikanske Republik;

| 3. | fordømmer alle forsøg på at tage magten med magt; |
| --- | --- |

3.

fordømmer alle forsøg på at tage magten med magt;

| 4. | er overbevist om, at sammensætningen af den nationale samlingsregering skal repræsentere alle landets politiske kræfter for at sikre en fredelig løsning på konflikten og sikre varig stabilitet; glæder sig i denne henseende over, at præsident Bozizé har underskrevet et dekret, der afsætter landets premierminister som et af de skridt, der opfordres til i en fredsaftale, med henblik på at danne en national samlingsregering, der vil blive ledet af en premierminister valgt af den politiske opposition; |
| --- | --- |

4.

er overbevist om, at sammensætningen af den nationale samlingsregering skal repræsentere alle landets politiske kræfter for at sikre en fredelig løsning på konflikten og sikre varig stabilitet; glæder sig i denne henseende over, at præsident Bozizé har underskrevet et dekret, der afsætter landets premierminister som et af de skridt, der opfordres til i en fredsaftale, med henblik på at danne en national samlingsregering, der vil blive ledet af en premierminister valgt af den politiske opposition;

| 5. | glæder sig over beslutningen om at afholde valg til en ny nationalforsamling og håber, at det vil finde sted under international overvågning, herunder i de områder, som i øjeblikket er besat af oprørsstyrkerne, for at undgå anfægtelse af resultatet; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over beslutningen om at afholde valg til en ny nationalforsamling og håber, at det vil finde sted under international overvågning, herunder i de områder, som i øjeblikket er besat af oprørsstyrkerne, for at undgå anfægtelse af resultatet;

| 6. | fordømmer alle krænkelser af menneskerettighederne og er dybt bekymret over de alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som fandt sted under Seleka-offensiven; fordømmer kraftigt angrebene på civilbefolkningen i de oprørsbesatte områder, herunder tilfælde af fysisk og seksuel vold, plyndringer og den systematiske ødelæggelse af kommunikationsmidler; udtrykker sin dybe bekymring over rapporter, der beretter om, at angrebene er målrettet mod etniske og religiøse mindretal, samt om trusler og vilkårlige anholdelser af politiske modstandere i Bangui; |
| --- | --- |

6.

fordømmer alle krænkelser af menneskerettighederne og er dybt bekymret over de alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som fandt sted under Seleka-offensiven; fordømmer kraftigt angrebene på civilbefolkningen i de oprørsbesatte områder, herunder tilfælde af fysisk og seksuel vold, plyndringer og den systematiske ødelæggelse af kommunikationsmidler; udtrykker sin dybe bekymring over rapporter, der beretter om, at angrebene er målrettet mod etniske og religiøse mindretal, samt om trusler og vilkårlige anholdelser af politiske modstandere i Bangui;

| 7. | understreger, at myndighederne i Den Centralafrikanske Republik bør stræbe efter at sikre sikkerheden for civilbefolkningen; opfordrer til en reform af hæren og til at gennemføre foranstaltninger til afvæbning, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter, repatriering af flygtninge, genhusning af fordrevne i deres eget land og gennemførelse af levedygtige udviklingsprogrammer; |
| --- | --- |

7.

understreger, at myndighederne i Den Centralafrikanske Republik bør stræbe efter at sikre sikkerheden for civilbefolkningen; opfordrer til en reform af hæren og til at gennemføre foranstaltninger til afvæbning, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter, repatriering af flygtninge, genhusning af fordrevne i deres eget land og gennemførelse af levedygtige udviklingsprogrammer;

| 8. | er særlig bekymret over de rapporter, som indeholder forlydender om en stigning i rekrutteringen og anvendelsen af børnesoldater; minder om sin stærke modstand mod denne praksis og opfordrer alle parter i konflikten til at sætte en stopper herfor; |
| --- | --- |

8.

er særlig bekymret over de rapporter, som indeholder forlydender om en stigning i rekrutteringen og anvendelsen af børnesoldater; minder om sin stærke modstand mod denne praksis og opfordrer alle parter i konflikten til at sætte en stopper herfor;

| 9. | opfordrer alle parter til at overholde våbenhvilen, afstå fra voldshandlinger mod civilbefolkningen og overholde menneskerettighederne; understreger, at de tidligere fredsaftalers manglende evne til at sikre varig stabilitet i Den Centralafrikanske Republik også skyldtes et utilstrækkeligt fokus på menneskerettigheder; |
| --- | --- |

9.

opfordrer alle parter til at overholde våbenhvilen, afstå fra voldshandlinger mod civilbefolkningen og overholde menneskerettighederne; understreger, at de tidligere fredsaftalers manglende evne til at sikre varig stabilitet i Den Centralafrikanske Republik også skyldtes et utilstrækkeligt fokus på menneskerettigheder;

| 10. | udtrykker respekt for alle ofre og anser det for at være af altafgørende betydning at gennemføre en upartisk og grundig undersøgelse af alle tidligere og igangværende tilfælde af menneskerettighedskrænkelser med henblik på at identificere gerningsmændene; håber inderligt, at de ansvarlige for krigsforbrydelserne og forbrydelserne mod menneskeheden ikke vil blive givet straffrihed, og bemærker i den forbindelse, at Den Internationale Straffedomstol fortsat undersøger situationen i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

10.

udtrykker respekt for alle ofre og anser det for at være af altafgørende betydning at gennemføre en upartisk og grundig undersøgelse af alle tidligere og igangværende tilfælde af menneskerettighedskrænkelser med henblik på at identificere gerningsmændene; håber inderligt, at de ansvarlige for krigsforbrydelserne og forbrydelserne mod menneskeheden ikke vil blive givet straffrihed, og bemærker i den forbindelse, at Den Internationale Straffedomstol fortsat undersøger situationen i Den Centralafrikanske Republik;

| 11. | glæder sig over mæglingsbestræbelserne fra regionale organisationer, såsom Den Afrikanske Union og CEEAC, og navnlig over forhandlingerne mellem parterne, som fandt sted i Libreville; understreger betydningen af den nye opfølgningsmekanisme, som skal oprettes med henblik på at sikre fuldstændig gennemførelse af de indgåede aftaler; opfordrer i denne forbindelse EU til at støtte CEEAC's overvågning af gennemførelsen af de seneste aftaler; opfordrer det internationale samfund til at engagere sig mere aktivt i Den Centralafrikanske Republik med henblik på at tackle de langvarige problemer i landet og for at opnå en varig politisk løsning; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over mæglingsbestræbelserne fra regionale organisationer, såsom Den Afrikanske Union og CEEAC, og navnlig over forhandlingerne mellem parterne, som fandt sted i Libreville; understreger betydningen af den nye opfølgningsmekanisme, som skal oprettes med henblik på at sikre fuldstændig gennemførelse af de indgåede aftaler; opfordrer i denne forbindelse EU til at støtte CEEAC's overvågning af gennemførelsen af de seneste aftaler; opfordrer det internationale samfund til at engagere sig mere aktivt i Den Centralafrikanske Republik med henblik på at tackle de langvarige problemer i landet og for at opnå en varig politisk løsning;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at tilbyde myndighederne i Den Centralafrikanske Republik teknisk bistand i betragtning af vedtagelsen af den relevante lovgivning for så vidt angår tilrettelæggelsen af det kommende valg; er af den opfattelse, at EU bør overveje at sende en valgobservationsmission til Den Centralafrikanske Republik med henblik på at bidrage til, at valget gennemføres på en pålidelig, fri og retfærdig måde; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at tilbyde myndighederne i Den Centralafrikanske Republik teknisk bistand i betragtning af vedtagelsen af den relevante lovgivning for så vidt angår tilrettelæggelsen af det kommende valg; er af den opfattelse, at EU bør overveje at sende en valgobservationsmission til Den Centralafrikanske Republik med henblik på at bidrage til, at valget gennemføres på en pålidelig, fri og retfærdig måde;

| 13. | opfordrer Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton til at udnytte EU's udvidede forbindelser med Den Centralafrikanske Republik til aktivt at fremme gennemførelsen af en omfattende fredsopbygningsstrategi, som vil sikre normalisering af landet samt bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton til at udnytte EU's udvidede forbindelser med Den Centralafrikanske Republik til aktivt at fremme gennemførelsen af en omfattende fredsopbygningsstrategi, som vil sikre normalisering af landet samt bæredygtig udvikling;

| 14. | er bekymret over konsekvenserne af den seneste krise i forbindelse med den humanitære situation i landet; opfordrer alle parter til at overholde den humanitære folkeret og tillade humanitære organisationer sikker og uhindret adgang til berørte befolkningsgrupper; opfordrer Kommissionen til at intensivere sin humanitære indsats i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

14.

er bekymret over konsekvenserne af den seneste krise i forbindelse med den humanitære situation i landet; opfordrer alle parter til at overholde den humanitære folkeret og tillade humanitære organisationer sikker og uhindret adgang til berørte befolkningsgrupper; opfordrer Kommissionen til at intensivere sin humanitære indsats i Den Centralafrikanske Republik;

| 15. | mener, at den omsiggribende utryghed i forskellige lande, der grænser op til Den Centralafrikanske Republik, navnlig Den Demokratiske Republik Congo, Sudan, Sydsudan og Uganda, kræver en samordnet indsats fra det internationale samfund med henblik på at håndtere de tilbagevendende problemer med statsfragmentering, etniske konflikter og gentagne krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet på en holistisk og regionfokuseret måde; |
| --- | --- |

15.

mener, at den omsiggribende utryghed i forskellige lande, der grænser op til Den Centralafrikanske Republik, navnlig Den Demokratiske Republik Congo, Sudan, Sydsudan og Uganda, kræver en samordnet indsats fra det internationale samfund med henblik på at håndtere de tilbagevendende problemer med statsfragmentering, etniske konflikter og gentagne krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet på en holistisk og regionfokuseret måde;

| 16. | mener, at gennemsigtig adgang til og kontrol med naturressourcerne og en rimelig omfordeling af indtægterne fra udnyttelsen af disse ressourcer over statsbudgettet er en forudsætning for en bæredygtig udvikling af landet; |
| --- | --- |

16.

mener, at gennemsigtig adgang til og kontrol med naturressourcerne og en rimelig omfordeling af indtægterne fra udnyttelsen af disse ressourcer over statsbudgettet er en forudsætning for en bæredygtig udvikling af landet;

| 17. | mener, at åbenhed og offentlig kontrol inden for minedriftssektoren er af afgørende betydning for effektiv minedriftsforvaltning, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af korruption; understreger, at den eventuelle handel med uslebne diamanter fra oprørskontrollerede områder i Den Centralafrikanske Republik kan få konflikten til at blusse op og destabilisere landet yderligere; opfordrer regeringen i Den Centralafrikanske Republik til at iværksætte yderligere foranstaltninger med henblik på at bekæmpe udnyttelsen af og den ulovlige handel med naturressourcerne og opfordrer til passende overvågning af situationen gennem Kimberlyprocessen; |
| --- | --- |

17.

mener, at åbenhed og offentlig kontrol inden for minedriftssektoren er af afgørende betydning for effektiv minedriftsforvaltning, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af korruption; understreger, at den eventuelle handel med uslebne diamanter fra oprørskontrollerede områder i Den Centralafrikanske Republik kan få konflikten til at blusse op og destabilisere landet yderligere; opfordrer regeringen i Den Centralafrikanske Republik til at iværksætte yderligere foranstaltninger med henblik på at bekæmpe udnyttelsen af og den ulovlige handel med naturressourcerne og opfordrer til passende overvågning af situationen gennem Kimberlyprocessen;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's Sikkerhedsråd og FN's generalsekretær, Den Afrikanske Unions institutioner, CEEAC, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's Sikkerhedsråd og FN's generalsekretær, Den Afrikanske Unions institutioner, CEEAC, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og EU's medlemsstater.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 16. januar 2013

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/116

---

P7_TA(2013)0015

Ændring af Parlamentets forretningsorden om rangfølgen for næstformænd, der vælges med akklamation

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. januar 2013 om ændring af artikel 15, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets forretningsorden vedrørende rangfølgen for næstformænd valgt med akklamation (2012/2020(REG))

(2015/C 440/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 3. september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 3. september 2010,

| — | der henviser til fortolkningen af forretningsordenens artikel 13, stk. 1, der blev vedtaget af Udvalget om Konstitutionelle Anliggender den 15. juni 2011 og meddelt på plenarmødet den 22. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til fortolkningen af forretningsordenens artikel 13, stk. 1, der blev vedtaget af Udvalget om Konstitutionelle Anliggender den 15. juni 2011 og meddelt på plenarmødet den 22. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0412/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0412/2012),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at denne ændring træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at denne ændring træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 15 — stk. 2 — afsnit 2

| Nuværende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Når valg
  ikke finder sted ved
  hemmelig afstemning
  , er
  rangfølgen
  den, hvori formanden har oplæst navnene
  . | Når valg
  har fundet sted med akklamation, foretages der
  hemmelig afstemning
  for at fastsætte
  rangfølgen. |

Nuværende ordlyd

Ændring

Når valg
  ikke finder sted ved
  hemmelig afstemning
  , er
  rangfølgen
  den, hvori formanden har oplæst navnene
  .

Når valg
  har fundet sted med akklamation, foretages der
  hemmelig afstemning
  for at fastsætte
  rangfølgen.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Onsdag den 16. januar 2013

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/117

---

P7_TA(2013)0008

Klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (omarbejdning) (COM(2012)0008 — C7-0021/2012 — 2012/0007(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2015/C 440/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0008),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0021/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 9. november 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 9. november 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0391/2012),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 203.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2012)0007

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (omarbejdning)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør nævnte direktiv af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør nævnte direktiv af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | En indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes regler om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater er afgørende for at etablere lige konkurrence og for det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

(2)

En indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes regler om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater er afgørende for at etablere lige konkurrence og for det indre markeds funktion.

| (3) | Foranstaltningerne til indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes bestemmelser vedrørende det indre markeds funktion bør, for så vidt de vedrører sundhed, sikkerhed og beskyttelse af mennesker og miljø have et højt beskyttelsesniveau som udgangspunkt. Dette direktiv bør samtidig sikre beskyttelsen af befolkningen, navnlig personer, der i kraft af deres arbejde eller fritidsbeskæftigelse kommer i berøring med farlige præparater, og forbrugere, samt beskyttelsen af miljøet. |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne til indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes bestemmelser vedrørende det indre markeds funktion bør, for så vidt de vedrører sundhed, sikkerhed og beskyttelse af mennesker og miljø have et højt beskyttelsesniveau som udgangspunkt. Dette direktiv bør samtidig sikre beskyttelsen af befolkningen, navnlig personer, der i kraft af deres arbejde eller fritidsbeskæftigelse kommer i berøring med farlige præparater, og forbrugere, samt beskyttelsen af miljøet.

| (4) | Antallet af forsøgsdyr bør begrænses mest muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (5). I henhold til artikel 4, stk. 1, sikrer medlemsstaterne, at der i alle tilfælde, hvor det er muligt, skal anvendes en videnskabeligt tilfredsstillende metode eller forsøgsstrategi, som ikke involverer anvendelse af levende dyr i stedet for et forsøg, der i henhold til nævnte direktiv er defineret som, enhver invasiv eller ikke-invasiv anvendelse af et dyr til forsøgsformål eller andre videnskabelige formål, med kendt eller ukendt resultat, eller uddannelsesmæssige formål, der kan forvolde dyret smerte, lidelse, angst eller varigt mén svarende til eller stærkere end, hvad indførelsen af en nål, i overensstemmelse med god veterinær praksis, forvolder. Der henvises derfor i nærværende direktiv kun til resultater fra vurderinger af toksikologiske og økotoksikologiske egenskaber, hvis de allerede kendes og ikke indebærer nye dyreforsøg. |
| --- | --- |

(4)

Antallet af forsøgsdyr bør begrænses mest muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (5). I henhold til artikel 4, stk. 1, sikrer medlemsstaterne, at der i alle tilfælde, hvor det er muligt, skal anvendes en videnskabeligt tilfredsstillende metode eller forsøgsstrategi, som ikke involverer anvendelse af levende dyr i stedet for et forsøg, der i henhold til nævnte direktiv er defineret som, enhver invasiv eller ikke-invasiv anvendelse af et dyr til forsøgsformål eller andre videnskabelige formål, med kendt eller ukendt resultat, eller uddannelsesmæssige formål, der kan forvolde dyret smerte, lidelse, angst eller varigt mén svarende til eller stærkere end, hvad indførelsen af en nål, i overensstemmelse med god veterinær praksis, forvolder. Der henvises derfor i nærværende direktiv kun til resultater fra vurderinger af toksikologiske og økotoksikologiske egenskaber, hvis de allerede kendes og ikke indebærer nye dyreforsøg.

| (5) | Selv om ammunition ikke er omfattet af dette direktiv, kan den kemiske sammensætning af sprængstoffer, som markedsføres med henblik på at opnå en sprængvirkning eller pyroteknisk virkning, indebære sundhedsfarer. De bør derfor som led i en gennemsigtig informationsproces klassificeres i overensstemmelse med nærværende direktiv og forsynes med sikkerhedsdatablade efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (6), samtidig med at de mærkes efter de gældende internationale regler for transport af farligt gods. |
| --- | --- |

(5)

Selv om ammunition ikke er omfattet af dette direktiv, kan den kemiske sammensætning af sprængstoffer, som markedsføres med henblik på at opnå en sprængvirkning eller pyroteknisk virkning, indebære sundhedsfarer. De bør derfor som led i en gennemsigtig informationsproces klassificeres i overensstemmelse med nærværende direktiv og forsynes med sikkerhedsdatablade efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (6), samtidig med at de mærkes efter de gældende internationale regler for transport af farligt gods.

| (6) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (8) foreskriver, i modsætning til hvad der gælder for kemiske præparater, som er omfattet af nærværende direktiv, en godkendelsesordning for hvert produkt på grundlag af et dossier, der forelægges af ansøgeren, og en vurdering, som foretages af de ansvarlige myndigheder i hver enkelt medlemsstat. Endvidere omfatter denne godkendelsesprocedure en kontrol, som specielt vedrører klassificeringen, emballeringen og etiketteringen af hvert produkt, inden det markedsføres. Det er som led i en klar og gennemsigtig informationsproces hensigtsmæssigt at klassificere og etikettere plantebeskyttelsesmidler biocidholdige produkter i overensstemmelse med nærværende direktiv, at vedlægge brugsanvisninger i overensstemmelse med resultaterne af den vurdering, der gennemføres i forbindelse med forordning (EF) nr. 1107/2009 og direktiv 98/8/EF, og at sikre, at etiketteringen lever op til det høje beskyttelsesniveau, som tilstræbes i såvel nærværende direktiv som i henholdsvis forordning (EF) nr. 1107/2009 og direktiv 98/8/EF. Der skal desuden udarbejdes et sikkerhedsdatablad for plantebeskyttelsemidler og biocidholdige produkter i overensstemmelse med nærværende forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (8) foreskriver, i modsætning til hvad der gælder for kemiske præparater, som er omfattet af nærværende direktiv, en godkendelsesordning for hvert produkt på grundlag af et dossier, der forelægges af ansøgeren, og en vurdering, som foretages af de ansvarlige myndigheder i hver enkelt medlemsstat. Endvidere omfatter denne godkendelsesprocedure en kontrol, som specielt vedrører klassificeringen, emballeringen og etiketteringen af hvert produkt, inden det markedsføres. Det er som led i en klar og gennemsigtig informationsproces hensigtsmæssigt at klassificere og etikettere plantebeskyttelsesmidler biocidholdige produkter i overensstemmelse med nærværende direktiv, at vedlægge brugsanvisninger i overensstemmelse med resultaterne af den vurdering, der gennemføres i forbindelse med forordning (EF) nr. 1107/2009 og direktiv 98/8/EF, og at sikre, at etiketteringen lever op til det høje beskyttelsesniveau, som tilstræbes i såvel nærværende direktiv som i henholdsvis forordning (EF) nr. 1107/2009 og direktiv 98/8/EF. Der skal desuden udarbejdes et sikkerhedsdatablad for plantebeskyttelsemidler og biocidholdige produkter i overensstemmelse med nærværende forordning (EF) nr. 1907/2006.

| (7) | Det er nødvendigt, at der fastsættes koncentrationsgrænser udtrykt som volumen/volumenprocent for præparater, der markedsføres i gasform. |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt, at der fastsættes koncentrationsgrænser udtrykt som volumen/volumenprocent for præparater, der markedsføres i gasform.

| (8) | Det er nødvendigt at fastlægge, hvilke menneskelige erfaringer der vil kunne indgå i vurderingen af sundhedsfaren ved et præparat; kliniske undersøgelser, der accepteres, forudsættes at opfylde Helsinki-erklæringen og retningslinjerne for god klinisk praksis fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at fastlægge, hvilke menneskelige erfaringer der vil kunne indgå i vurderingen af sundhedsfaren ved et præparat; kliniske undersøgelser, der accepteres, forudsættes at opfylde Helsinki-erklæringen og retningslinjerne for god klinisk praksis fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling.

| (9) | Da det eksisterende sikkerhedsdatablad, der allerede bruges som et kommunikationsværktøj i leverandørkæden for kemiske stoffer og produkter, er blevet udviklet yderligere til en integreret del af det system, der etableres med forordning (EF) nr. 1907/2006, bør det udgå af nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(9)

Da det eksisterende sikkerhedsdatablad, der allerede bruges som et kommunikationsværktøj i leverandørkæden for kemiske stoffer og produkter, er blevet udviklet yderligere til en integreret del af det system, der etableres med forordning (EF) nr. 1907/2006, bør det udgå af nærværende direktiv.

| (10) | Som følge af vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1907/2006, er Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (9) blevet tilpasset, og dets bestemmelser om anmeldelse og risikovurdering af kemikalier er udgået. Nærværende direktiv bør tilpasses tilsvarende. |
| --- | --- |

(10)

Som følge af vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1907/2006, er Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (9) blevet tilpasset, og dets bestemmelser om anmeldelse og risikovurdering af kemikalier er udgået. Nærværende direktiv bør tilpasses tilsvarende.

| (11) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/121/EF (10) er bilag V til direktiv 67/548/EØF, der fastsætter metoderne til bestemmelse af stoffers og præparaters fysisk-kemiske egenskaber, toksicitet og økotoksicitet udgået med virkning fra den 1. juni 2008. Henvisningen til nævnte bilag i nærværende direktiv bør tilpasses tilsvarende. |
| --- | --- |

(11)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/121/EF (10) er bilag V til direktiv 67/548/EØF, der fastsætter metoderne til bestemmelse af stoffers og præparaters fysisk-kemiske egenskaber, toksicitet og økotoksicitet udgået med virkning fra den 1. juni 2008. Henvisningen til nævnte bilag i nærværende direktiv bør tilpasses tilsvarende.

| (12) | For fuldt ud at tage højde for arbejdet og erfaringerne i forbindelse med direktiv 67/548/EØF, herunder klassificeringen og mærkningen af bestemte stoffer, som er anført i bilag I til nævnte direktiv, bør alle harmoniserede klassificeringer konverteres til nye harmoniserede klassificeringer under anvendelse af de nye kriterier. Da anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (11) først træder i kraft senere, mens de harmoniserede klassificeringer i henhold til kriterierne i direktiv 67/548/EØF er relevante for klassificering af stoffer og blandinger i den deraf følgende overgangsperiode, bør alle eksisterende harmoniserede klassificeringer også indgå uændrede i et bilag til nævnte forordning. Ved at underlægge alle fremtidige harmoniseringer af klassificeringer bestemmelserne i nævnte forordning, burde man kunne undgå inkonsekvens i harmoniserede klassificeringer af samme stof efter de eksisterende og de nye kriterier. |
| --- | --- |

(12)

For fuldt ud at tage højde for arbejdet og erfaringerne i forbindelse med direktiv 67/548/EØF, herunder klassificeringen og mærkningen af bestemte stoffer, som er anført i bilag I til nævnte direktiv, bør alle harmoniserede klassificeringer konverteres til nye harmoniserede klassificeringer under anvendelse af de nye kriterier. Da anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (11) først træder i kraft senere, mens de harmoniserede klassificeringer i henhold til kriterierne i direktiv 67/548/EØF er relevante for klassificering af stoffer og blandinger i den deraf følgende overgangsperiode, bør alle eksisterende harmoniserede klassificeringer også indgå uændrede i et bilag til nævnte forordning. Ved at underlægge alle fremtidige harmoniseringer af klassificeringer bestemmelserne i nævnte forordning, burde man kunne undgå inkonsekvens i harmoniserede klassificeringer af samme stof efter de eksisterende og de nye kriterier.

| (13) | Præparater, hvori der indgår mere end et af de stoffer, der i tabel 3.2 i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 er klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og/eller reproduktionstoksiske, skulle i henhold til de gældende regler mærkes med risikosætninger (R-sætninger) til angivelse af klassifikation i både kategori 1 eller 2 og kategori 3. Anførelse af begge R-sætninger slører imidlertid budskabet. Præparater bør derfor kun klassificeres og etiketteres efter højeste kategori. |
| --- | --- |

(13)

Præparater, hvori der indgår mere end et af de stoffer, der i tabel 3.2 i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 er klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene og/eller reproduktionstoksiske, skulle i henhold til de gældende regler mærkes med risikosætninger (R-sætninger) til angivelse af klassifikation i både kategori 1 eller 2 og kategori 3. Anførelse af begge R-sætninger slører imidlertid budskabet. Præparater bør derfor kun klassificeres og etiketteres efter højeste kategori.

| (14) | Henvisningen til R-sætningen R40 i direktiv 67/548/EEC blev ændret ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF (12), når denne anvendes på kræftfremkaldende stoffer af kategori 3. Som følge heraf blev den gamle formulering af R-sætning R40 til R68 og den blev anvendt på mutagene stoffer af kategori 3 og på visse stoffer med ikke-dødelige irreversible virkninger. Henvisningen til R-sætningen R40 i nærværende direktiv bør tilpasses tilsvarende. |
| --- | --- |

(14)

Henvisningen til R-sætningen R40 i direktiv 67/548/EEC blev ændret ved Kommissionens direktiv 2001/59/EF (12), når denne anvendes på kræftfremkaldende stoffer af kategori 3. Som følge heraf blev den gamle formulering af R-sætning R40 til R68 og den blev anvendt på mutagene stoffer af kategori 3 og på visse stoffer med ikke-dødelige irreversible virkninger. Henvisningen til R-sætningen R40 i nærværende direktiv bør tilpasses tilsvarende.

| (15) | Bilag VI til direktiv 67/548/EØF, som ændret ved direktiv 2001/59/EF, indfører en klar retningslinje for klassificering af stoffer og præparater efter ætsende virkning. I nærværende direktiv bør præperater derfor klassificeres tilsvarende. |
| --- | --- |

(15)

Bilag VI til direktiv 67/548/EØF, som ændret ved direktiv 2001/59/EF, indfører en klar retningslinje for klassificering af stoffer og præparater efter ætsende virkning. I nærværende direktiv bør præperater derfor klassificeres tilsvarende.

| (16) | Det er velkendt, at cementpræparater, som indeholder chrom (VI), under visse omstændigheder kan fremkalde allergiske reaktioner. Sådanne præparater bør forsynes med det relevante advarselsmærkat. |
| --- | --- |

(16)

Det er velkendt, at cementpræparater, som indeholder chrom (VI), under visse omstændigheder kan fremkalde allergiske reaktioner. Sådanne præparater bør forsynes med det relevante advarselsmærkat.

| (17) | I direktiv 67/548/EØF, som ændret ved Kommissionens direktiv 98/98/EF (13), fastsættes nye kriterier og en ny R-sætning (R67) for dampe, som kan give sløvhed og svimmelhed. Præparater bør klassificeres og etiketteres tilsvarende. |
| --- | --- |

(17)

I direktiv 67/548/EØF, som ændret ved Kommissionens direktiv 98/98/EF (13), fastsættes nye kriterier og en ny R-sætning (R67) for dampe, som kan give sløvhed og svimmelhed. Præparater bør klassificeres og etiketteres tilsvarende.

| (18) | Kriterier til klassificering og etikettering af miljøfarlige stoffer sammen med passende faresymboler, farebetegnelser, risikosætninger og sikkerhedsforskrifter til etiketteringskravene er udviklet gennem Rådets direktiv 92/32/EØF af 30. april 1992 om syvende ændring af direktiv 67/548/EØF (14) og Kommissionens direktiv 93/21/EØF af 27. april 1993 om attende tilpasning til udviklingen af Rådets direktiv 67/548/EØF (15). Bestemmelser er påkrævet på EU-plan om klassificering og etikettering af præparater, som tager hensyn til præparaternes miljøvirkninger, og det er derfor nødvendigt, at der foreskrives en metode til vurdering af et præparats miljøvirkninger, enten ved en beregningsmetode, eller ved at bestemme de økotoksikologiske egenskaber ved undersøgelsesmetoder under bestemte vilkår. |
| --- | --- |

(18)

Kriterier til klassificering og etikettering af miljøfarlige stoffer sammen med passende faresymboler, farebetegnelser, risikosætninger og sikkerhedsforskrifter til etiketteringskravene er udviklet gennem Rådets direktiv 92/32/EØF af 30. april 1992 om syvende ændring af direktiv 67/548/EØF (14) og Kommissionens direktiv 93/21/EØF af 27. april 1993 om attende tilpasning til udviklingen af Rådets direktiv 67/548/EØF (15). Bestemmelser er påkrævet på EU-plan om klassificering og etikettering af præparater, som tager hensyn til præparaternes miljøvirkninger, og det er derfor nødvendigt, at der foreskrives en metode til vurdering af et præparats miljøvirkninger, enten ved en beregningsmetode, eller ved at bestemme de økotoksikologiske egenskaber ved undersøgelsesmetoder under bestemte vilkår.

| (19) | For stoffer, som er meget giftige for vandmiljøet (forsynet med symbolet N) og beskrevet med R-sætningerne R50 eller R50/53, og som er opført på listen i tabel 3.2 i del 3 i bilag, VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 fastsættes der efter de gældende regler særlige koncentrationsgrænser for at undgå, at faren undervurderes. Denne fremgangsmåde indebærer, at præparater indeholdende stoffer, som er opført på listen i dette bilag og for hvilke der gælder særlige koncentrationsgrænser, behandles anderledes end præparater indeholdende stoffer, der endnu ikke er optaget på listen i dette bilag, men midlertidigt klassificeret og etiketteret i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 67/548/EØF, og for hvilke der ikke er fastsat særlige koncentrationsgrænser. Det må derfor sikres, at de særlige koncentrationsgrænser gælder på samme måde for alle præparater indeholdende stoffer, som er meget giftige for vandmiljøet. |
| --- | --- |

(19)

For stoffer, som er meget giftige for vandmiljøet (forsynet med symbolet N) og beskrevet med R-sætningerne R50 eller R50/53, og som er opført på listen i tabel 3.2 i del 3 i bilag, VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 fastsættes der efter de gældende regler særlige koncentrationsgrænser for at undgå, at faren undervurderes. Denne fremgangsmåde indebærer, at præparater indeholdende stoffer, som er opført på listen i dette bilag og for hvilke der gælder særlige koncentrationsgrænser, behandles anderledes end præparater indeholdende stoffer, der endnu ikke er optaget på listen i dette bilag, men midlertidigt klassificeret og etiketteret i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 67/548/EØF, og for hvilke der ikke er fastsat særlige koncentrationsgrænser. Det må derfor sikres, at de særlige koncentrationsgrænser gælder på samme måde for alle præparater indeholdende stoffer, som er meget giftige for vandmiljøet.

| (20) | Direktiv 2001/59/EF reviderede kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF for klassificering og etikettering af ozonnedbrydende stoffer. Det reviderede bilag III indeholder nu kun bestemmelser om tildeling af symbolet N i tilknytning til R-sætning R59. Præparater bør klassificeres og etiketteres tilsvarende. |
| --- | --- |

(20)

Direktiv 2001/59/EF reviderede kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF for klassificering og etikettering af ozonnedbrydende stoffer. Det reviderede bilag III indeholder nu kun bestemmelser om tildeling af symbolet N i tilknytning til R-sætning R59. Præparater bør klassificeres og etiketteres tilsvarende.

| (21) | Beskyttelse af oplysninger om visse stoffer, som præparaterne indeholder, bør garanteres, og det er derfor nødvendigt at indføre en ordning, som sætter den, der er ansvarlig for markedsføringen, i stand til at anmode om hemmeligholdelse af oplysninger om sådanne stoffer. |
| --- | --- |

(21)

Beskyttelse af oplysninger om visse stoffer, som præparaterne indeholder, bør garanteres, og det er derfor nødvendigt at indføre en ordning, som sætter den, der er ansvarlig for markedsføringen, i stand til at anmode om hemmeligholdelse af oplysninger om sådanne stoffer.

| (22) | Etiketten er af afgørende betydning for brugerne af farlige præparater, da den straks giver dem en væsentlig og kortfattet information. Det er dog nødvendigt at supplere den med en mere detaljeret dobbelt informationsordning, dels i form af et sikkerhedsdatablad med henblik på erhvervsmæssige brugere, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1907/2006 dels i form af de organer, der er udpeget af medlemsstaterne, og som det påhviler at formidle oplysninger i rent lægeligt øjemed, såvel forebyggende som helbredende. |
| --- | --- |

(22)

Etiketten er af afgørende betydning for brugerne af farlige præparater, da den straks giver dem en væsentlig og kortfattet information. Det er dog nødvendigt at supplere den med en mere detaljeret dobbelt informationsordning, dels i form af et sikkerhedsdatablad med henblik på erhvervsmæssige brugere, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1907/2006 dels i form af de organer, der er udpeget af medlemsstaterne, og som det påhviler at formidle oplysninger i rent lægeligt øjemed, såvel forebyggende som helbredende.

| (23) | Beholdere, som indeholder visse kategorier farlige præparater, og som sælges til private, skal være forsynet med børnesikre lukninger og/eller en fareangivelse, der kan opfattes ved berøring. Nogle præparater, som ikke falder ind under disse farekategorier, kan imidlertid på grund af deres sammensætning være til fare for børn. Emballager til sådanne præparater bør derfor også være forsynet med børnesikre lukninger. |
| --- | --- |

(23)

Beholdere, som indeholder visse kategorier farlige præparater, og som sælges til private, skal være forsynet med børnesikre lukninger og/eller en fareangivelse, der kan opfattes ved berøring. Nogle præparater, som ikke falder ind under disse farekategorier, kan imidlertid på grund af deres sammensætning være til fare for børn. Emballager til sådanne præparater bør derfor også være forsynet med børnesikre lukninger.

| (24) | Da nogle præparater, selv om de ikke betragtes som farlige i henhold til dette direktiv, alligevel kan udgøre en fare for brugerne, er det nødvendigt at visse bestemmelser i dette direktiv omfatter disse præparater. |
| --- | --- |

(24)

Da nogle præparater, selv om de ikke betragtes som farlige i henhold til dette direktiv, alligevel kan udgøre en fare for brugerne, er det nødvendigt at visse bestemmelser i dette direktiv omfatter disse præparater.

| (25) | Dette direktiv indeholder særlige bestemmelser for etikettering af visse præparater. For at sikre et passende beskyttelsesniveau for mennesker og miljø bør der også fastsættes særlige bestemmelser for en række præparater, der, selv om de ikke er farlige i henhold til dette direktiv, kan være farlige for brugeren. |
| --- | --- |

(25)

Dette direktiv indeholder særlige bestemmelser for etikettering af visse præparater. For at sikre et passende beskyttelsesniveau for mennesker og miljø bør der også fastsættes særlige bestemmelser for en række præparater, der, selv om de ikke er farlige i henhold til dette direktiv, kan være farlige for brugeren.

| (26) | For så vidt angår præparater, der er klassificeret som farlige i dette direktivs forstand, bør det være muligt for medlemsstaterne at tillade visse undtagelser med hensyn til etiketteringen, når emballagen er for lille eller på anden måde uegnet til etikettering, eller når der er tale om så små emballager eller mængder, at der ikke er grund til at frygte nogen fare for mennesker eller miljø. I sådanne tilfælde bør det også overvejes, om der skal ske en tilnærmelse af disse bestemmelser på EUplan. |
| --- | --- |

(26)

For så vidt angår præparater, der er klassificeret som farlige i dette direktivs forstand, bør det være muligt for medlemsstaterne at tillade visse undtagelser med hensyn til etiketteringen, når emballagen er for lille eller på anden måde uegnet til etikettering, eller når der er tale om så små emballager eller mængder, at der ikke er grund til at frygte nogen fare for mennesker eller miljø. I sådanne tilfælde bør det også overvejes, om der skal ske en tilnærmelse af disse bestemmelser på EUplan.

| (27) | Det bør i forbindelse med miljømærkningen fastsættes, at der kan træffes afgørelse om særlige undtagelser eller særlige bestemmelser i særlige tilfælde, hvor det kan påvises, at disse produkttypers samlede miljøpåvirkning er mindre end tilsvarende produkttypers. |
| --- | --- |

(27)

Det bør i forbindelse med miljømærkningen fastsættes, at der kan træffes afgørelse om særlige undtagelser eller særlige bestemmelser i særlige tilfælde, hvor det kan påvises, at disse produkttypers samlede miljøpåvirkning er mindre end tilsvarende produkttypers.

| (28) | For at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i nærværence direktiv, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår fastsættelse af undtagelser fra visse bestemmelser om miljømærkning, fastsættelse af foranstaltninger inden for rammerne af de særlige bestemmelser for etikettering af visse præperater og tilpasning af bilagene til den tekniske udvikling. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(28)

For at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i nærværence direktiv, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår fastsættelse af undtagelser fra visse bestemmelser om miljømærkning, fastsættelse af foranstaltninger inden for rammerne af de særlige bestemmelser for etikettering af visse præperater og tilpasning af bilagene til den tekniske udvikling. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (29) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af nærværende direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse befæjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (16). |
| --- | --- |

(29)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af nærværende direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse befæjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (16).

| (30) | Dette direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VIII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne - |
| --- | --- |

(30)

Dette direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VIII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne -

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Mål og anvendelsesområde

1.   Dette direktiv tager sigte på indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater, og på tilnærmelse af særlige bestemmelser vedrørende visse præparater, der kan være forbundet med fare, uanset om de er klassificeret som farlige i dette direktivs forstand såfremt disse præparater markedsføres i medlemsstaterne.

2.   Dette direktiv finder anvendelse på præparater, som:

| a) | indeholder mindst ét stof, der er farligt i henhold til artikel 2 og |
| --- | --- |

a)

indeholder mindst ét stof, der er farligt i henhold til artikel 2 og

| b) | betragtes som farlige i henhold til artikel 5, 6 eller 7. |
| --- | --- |

b)

betragtes som farlige i henhold til artikel 5, 6 eller 7.

3.   De særlige bestemmelser i artikel 9 og bilag IV og bestemmelserne i artikel 10 og bilag V finder ligeledes anvendelse på præparater, der ikke er farlige i henhold til artikel 5, 6 eller 7, men som ikke desto mindre kan indebære en særlig fare.

4.   Med forbehold af forordning (EF) nr. 1107/2009 gælder artiklerne om klassificering, emballering og etikettering i nærværende direktiv for plantebeskyttelsesmidler.

5.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på følgende præparater i brugsklar stand bestemt til den endelige bruger:

| a) | veterinærmedicinske lægemidler og humanlægemidler som defineret i henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (17) og 2001/83/EF (18) |
| --- | --- |

a)

veterinærmedicinske lægemidler og humanlægemidler som defineret i henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (17) og 2001/83/EF (18)

| b) | kosmetiske midler som defineret i Rådets direktiv 76/768/EØF (19) |
| --- | --- |

b)

kosmetiske midler som defineret i Rådets direktiv 76/768/EØF (19)

| c) | blandinger af stoffer, der i form af affald er omfattet af direktiv Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (20) |
| --- | --- |

c)

blandinger af stoffer, der i form af affald er omfattet af direktiv Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (20)

| d) | levnedsmidler |
| --- | --- |

d)

levnedsmidler

| e) | foder |
| --- | --- |

e)

foder

| f) | præparater, der indeholder radioaktive stoffer som defineret i Rådets direktiv 96/29/Euratom (21) |
| --- | --- |

f)

præparater, der indeholder radioaktive stoffer som defineret i Rådets direktiv 96/29/Euratom (21)

| g) | sådant medicinsk udstyr, som er bestemt til at anbringes i eller at anvendes i direkte kontakt med det menneskelige legeme, forudsat at EU-lovgivningen fastsætter bestemmelser om klassificering og mærkning af farlige stoffer og præparater, der sikrer samme informations- og beskyttelsesniveau som dette direktiv. |
| --- | --- |

g)

sådant medicinsk udstyr, som er bestemt til at anbringes i eller at anvendes i direkte kontakt med det menneskelige legeme, forudsat at EU-lovgivningen fastsætter bestemmelser om klassificering og mærkning af farlige stoffer og præparater, der sikrer samme informations- og beskyttelsesniveau som dette direktiv.

6.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på:

| a) | transport af farlige præparater med jernbane, ad vej, ad indre vandveje, ad sø- eller luftvejen |
| --- | --- |

a)

transport af farlige præparater med jernbane, ad vej, ad indre vandveje, ad sø- eller luftvejen

| b) | præparater i transit, der er under toldtilsyn, såfremt de ikke er genstand for nogen behandling eller forarbejdning. |
| --- | --- |

b)

præparater i transit, der er under toldtilsyn, såfremt de ikke er genstand for nogen behandling eller forarbejdning.

Artikel 2

Definitioner

1.   I dette direktiv forstås ved:

| a) | »stoffer«: grundstoffer og forbindelser heraf, naturlige eller industrielt fremstillede, herunder sådanne tilsætningsstoffer, der er nødvendige til bevarelse af produkternes stabilitet, og sådanne urenheder, der følger af fremstillingsprocessen, bortset fra opløsningsmidler, som kan udskilles, uden at det påvirker stoffets stabilitet eller ændrer dets sammensætning |
| --- | --- |

a)

»stoffer«: grundstoffer og forbindelser heraf, naturlige eller industrielt fremstillede, herunder sådanne tilsætningsstoffer, der er nødvendige til bevarelse af produkternes stabilitet, og sådanne urenheder, der følger af fremstillingsprocessen, bortset fra opløsningsmidler, som kan udskilles, uden at det påvirker stoffets stabilitet eller ændrer dets sammensætning

| b) | »præparater«: blandinger eller opløsninger, der er sammensat af to eller flere stoffer |
| --- | --- |

b)

»præparater«: blandinger eller opløsninger, der er sammensat af to eller flere stoffer

| c) | »polymer«: et stof bestående af molekyler, der er karakteriseret ved sammenkobling af en eller flere typer monomere enheder, og som udgøres af et simpelt vægtflertal af molekyler, der indeholder mindst tre monomere enheder, som er kovalent bundet til mindst én anden monomer enhed eller anden reaktant og består af mindre end et simpelt vægtflertal af molekyler med samme molekylvægt. Sådanne molekyler skal være fordelt på en række molekylvægte, inden for hvilke forskellene i molekylvægt hovedsagelig skyldes forskelle i antallet af monomere enheder. I denne definition forstås ved en monomer enhed en monomers form i en polymer efter reaktionen |
| --- | --- |

c)

»polymer«: et stof bestående af molekyler, der er karakteriseret ved sammenkobling af en eller flere typer monomere enheder, og som udgøres af et simpelt vægtflertal af molekyler, der indeholder mindst tre monomere enheder, som er kovalent bundet til mindst én anden monomer enhed eller anden reaktant og består af mindre end et simpelt vægtflertal af molekyler med samme molekylvægt. Sådanne molekyler skal være fordelt på en række molekylvægte, inden for hvilke forskellene i molekylvægt hovedsagelig skyldes forskelle i antallet af monomere enheder. I denne definition forstås ved en monomer enhed en monomers form i en polymer efter reaktionen

| d) | »markedsføring«: overdragelse til tredjemand. Indførsel i Unionens toldområde betragtes med henblik på dette direktiv som markedsføring |
| --- | --- |

d)

»markedsføring«: overdragelse til tredjemand. Indførsel i Unionens toldområde betragtes med henblik på dette direktiv som markedsføring

| e) | »videnskabelig forskning og udvikling«: videnskabelige forsøg, analyser eller kemisk forskning under kontrollerede betingelser; heri indgår bestemmelse af stoffets egenskaber, ydeevne og effektivitet samt videnskabelige undersøgelser i tilknytning til produktudvikling |
| --- | --- |

e)

»videnskabelig forskning og udvikling«: videnskabelige forsøg, analyser eller kemisk forskning under kontrollerede betingelser; heri indgår bestemmelse af stoffets egenskaber, ydeevne og effektivitet samt videnskabelige undersøgelser i tilknytning til produktudvikling

| f) | »procesorienteretforskning og udvikling«: videreudvikling af et stof, hvorunder dets anvendelsesområder testes ved hjælp af pilotanlæg eller fremstillingsforsøg |
| --- | --- |

f)

»procesorienteretforskning og udvikling«: videreudvikling af et stof, hvorunder dets anvendelsesområder testes ved hjælp af pilotanlæg eller fremstillingsforsøg

| g) | »Einecs« (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances): den europæiske fortegnelse over eksisterende kemiske stoffer. Denne fortegnelse indeholder den endelige liste over alle de kemiske stoffer, der formodes at befinde sig på EU-markedet pr. 18. september 1981. |
| --- | --- |

g)

»Einecs« (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances): den europæiske fortegnelse over eksisterende kemiske stoffer. Denne fortegnelse indeholder den endelige liste over alle de kemiske stoffer, der formodes at befinde sig på EU-markedet pr. 18. september 1981.

2.   »Farlige« i dette direktivs forstand er følgende stoffer og præparater:

| a) | eksplosive: faste, flydende, pastaagtige eller gelatinøse stoffer og præparater, der også uden tilførsel af ilt kan reagere stærkt varmeudviklende med hurtig gasudvikling, og som på fastlagte prøvebetingelser detonerer, hurtigt deflagrerer eller ved opvarmning ved delvis indeslutning eksploderer |
| --- | --- |

a)

eksplosive: faste, flydende, pastaagtige eller gelatinøse stoffer og præparater, der også uden tilførsel af ilt kan reagere stærkt varmeudviklende med hurtig gasudvikling, og som på fastlagte prøvebetingelser detonerer, hurtigt deflagrerer eller ved opvarmning ved delvis indeslutning eksploderer

| b) | brandnærende: stoffer og præparater, som i berøring med andre stoffer, især brændbare stoffer, reagerer stærkt varmeudviklende |
| --- | --- |

b)

brandnærende: stoffer og præparater, som i berøring med andre stoffer, især brændbare stoffer, reagerer stærkt varmeudviklende

| c) | yderst brandfarlige: stoffer og præparater, som har et yderst lavt flammepunkt og et lavt kogepunkt, og luftformige stoffer og præparater, der ved normal temperatur og normalt tryk kan antændes ved luftens påvirkning |
| --- | --- |

c)

yderst brandfarlige: stoffer og præparater, som har et yderst lavt flammepunkt og et lavt kogepunkt, og luftformige stoffer og præparater, der ved normal temperatur og normalt tryk kan antændes ved luftens påvirkning

| d) | meget brandfarlige: stoffer og præparater, der:






  i) | ved normal temperatur og uden energitilførsel kan udvikle varme og derefter antændes ved luftens påvirkning |
| --- | --- | --- |

d)

meget brandfarlige: stoffer og præparater, der:

i)

ved normal temperatur og uden energitilførsel kan udvikle varme og derefter antændes ved luftens påvirkning

| ii) | i fast form let kan antændes ved kortvarig påvirkning fra en antændingskilde, og som efter dennes fjernelse fortsætter med at brænde eller gløde |
| --- | --- |

ii)

i fast form let kan antændes ved kortvarig påvirkning fra en antændingskilde, og som efter dennes fjernelse fortsætter med at brænde eller gløde

| iii) | i flydende tilstand har et meget lavt flammepunkt, eller |
| --- | --- |

iii)

i flydende tilstand har et meget lavt flammepunkt, eller

| iv) | i berøring med vand eller fugtig luft udvikler yderst brandfarlige gasser i farlige mængder |
| --- | --- |

iv)

i berøring med vand eller fugtig luft udvikler yderst brandfarlige gasser i farlige mængder

| e) | brandfarlige: flydende stoffer og præparater, der har et lavt flammepunkt |
| --- | --- |

e)

brandfarlige: flydende stoffer og præparater, der har et lavt flammepunkt

| f) | meget giftige: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden i meget små mængder medfører døden eller forårsager akutte eller kroniske forgiftninger |
| --- | --- |

f)

meget giftige: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden i meget små mængder medfører døden eller forårsager akutte eller kroniske forgiftninger

| g) | giftige: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden i små mængder medfører døden eller forårsager akutte eller kroniske forgiftninger |
| --- | --- |

g)

giftige: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden i små mængder medfører døden eller forårsager akutte eller kroniske forgiftninger

| h) | sundhedsskadelige: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan medføre døden eller forårsage akutte eller kroniske forgiftninger |
| --- | --- |

h)

sundhedsskadelige: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan medføre døden eller forårsage akutte eller kroniske forgiftninger

| i) | ætsende: stoffer og præparater, som i berøring med levende væv kan bevirke en ødelæggelse af disse |
| --- | --- |

i)

ætsende: stoffer og præparater, som i berøring med levende væv kan bevirke en ødelæggelse af disse

| j) | lokalirriterende: stoffer og præparater, der uden at være ætsende kan fremkalde betændelse ved direkte, langvarig eller gentagen berøring med huden eller slimhinderne |
| --- | --- |

j)

lokalirriterende: stoffer og præparater, der uden at være ætsende kan fremkalde betændelse ved direkte, langvarig eller gentagen berøring med huden eller slimhinderne

| k) | sensibiliserende: stoffer og præparater, der ved indånding eller optagelse gennem huden kan fremkalde en overfølsomhedsreaktion, således at der ved yderligere eksponering for stoffet eller præparatet fremkommer karakteristiske symptomer |
| --- | --- |

k)

sensibiliserende: stoffer og præparater, der ved indånding eller optagelse gennem huden kan fremkalde en overfølsomhedsreaktion, således at der ved yderligere eksponering for stoffet eller præparatet fremkommer karakteristiske symptomer

| l) | kræftfremkaldende: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan fremkalde eller øge hyppigheden af kræft |
| --- | --- |

l)

kræftfremkaldende: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan fremkalde eller øge hyppigheden af kræft

| m) | mutagene: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan fremkalde eller øge hyppigheden af anvelige genetische defekter |
| --- | --- |

m)

mutagene: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan fremkalde eller øge hyppigheden af anvelige genetische defekter

| n) | reproduktionstoksiske: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan fremkalde eller øge hyppigheden af ikke-arvelige bivirkninger hos afkommet og/eller en forringelse af den mandlige eller kvindelige forplantningsfunktion eller forplantningsevne |
| --- | --- |

n)

reproduktionstoksiske: stoffer og præparater, der ved indånding, indtagelse eller optagelse gennem huden kan fremkalde eller øge hyppigheden af ikke-arvelige bivirkninger hos afkommet og/eller en forringelse af den mandlige eller kvindelige forplantningsfunktion eller forplantningsevne

| o) | miljøfarlige: stoffer og præparater, som frembyder eller kan frembyde øjeblikkelige eller senere optrædende skader på en eller flere dele af miljøet. |
| --- | --- |

o)

miljøfarlige: stoffer og præparater, som frembyder eller kan frembyde øjeblikkelige eller senere optrædende skader på en eller flere dele af miljøet.

Artikel 3

Bestemmelse af præparaters farlige egenskaber

1.   Farerne ved et præparat vurderes på grundlag af bestemmelsen af:

| a) | fysisk-kemiske egenskaber |
| --- | --- |

a)

fysisk-kemiske egenskaber

| b) | sundhedsskadelige egenskaber |
| --- | --- |

b)

sundhedsskadelige egenskaber

| c) | miljøegenskaber. |
| --- | --- |

c)

miljøegenskaber.

Disse forskellige egenskaber vurderes efter artikel 5, 6 og 7.

Eventuelle laboratorieforsøg gennemføres på præparatet i den form, det markedsføres i.

2.   Når vurderingen af de farlige egenskaber finder sted i overensstemmelse med artikel 5, 6 og 7, skal alle de stoffer, der er farlige i henhold til artikel 2, tages i betragtning i overensstemmelse med bestemmelserne i den anvendte metode, navnlig de følgende:

| a) | stoffer opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 |
| --- | --- |

a)

stoffer opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008

| b) | stoffer klassificeret og etiketteret foreløbigt af den for markedsføringen ansvarlige i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 67/548/EØF. |
| --- | --- |

b)

stoffer klassificeret og etiketteret foreløbigt af den for markedsføringen ansvarlige i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 67/548/EØF.

3.   For præparater, der er omfattet af dette direktiv, skal de i stk. 2 omhandlede farlige stoffer, der er klassificeret som farlige som følge af deres sundheds- og/eller miljøvirkninger, uanset om de er til stede som urenheder eller som tilsætningsstoffer, tages i betragtning, hvis deres koncentration er lig med eller større end de i nedenstående tabel fastsatte koncentrationer, medmindre der i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller i nærværende direktivs bilag II, del B, eller bilag III, del B, er fastsat lavere værdier, jf. dog bilag V til nærværende direktiv.

| Fareklasse | Koncentration, der skal tages i betragtning for |
| --- | --- |
| gasformige præparater
  % vol/vol | andre præparater
  % vægt/vægt |
| Meget giftig | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Giftig | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Kræftfremkaldende
  Kategori 1 eller 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Mutagen
  Kategori 1 eller 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Reproduktionstoksisk
  Kategori 1 eller 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Sundhedsskadelig | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Ætsende | ≥ 0,02 | ≥ 1 |
| Lokalirriterende | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Sensibiliserende | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Kræftfremkaldende
  Kategori 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Mutagen
  Kategori 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Reproduktionstoksisk
  Kategori 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Miljøfarlig, N | | ≥ 0,1 |
| Miljøfarlig, ozon | ≥ 0,1 | ≥ 0,1 |
| Miljøfarlig | | ≥ 1 |

Fareklasse

Koncentration, der skal tages i betragtning for

gasformige præparater

% vol/vol

andre præparater

% vægt/vægt

Meget giftig

≥ 0,02

≥ 0,1

Giftig

≥ 0,02

≥ 0,1

Kræftfremkaldende

Kategori 1 eller 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Mutagen

Kategori 1 eller 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Reproduktionstoksisk

Kategori 1 eller 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Sundhedsskadelig

≥ 0,2

≥ 1

Ætsende

≥ 0,02

≥ 1

Lokalirriterende

≥ 0,2

≥ 1

Sensibiliserende

≥ 0,2

≥ 1

Kræftfremkaldende

Kategori 3

≥ 0,2

≥ 1

Mutagen

Kategori 3

≥ 0,2

≥ 1

Reproduktionstoksisk

Kategori 3

≥ 0,2

≥ 1

Miljøfarlig, N

≥ 0,1

Miljøfarlig, ozon

≥ 0,1

≥ 0,1

Miljøfarlig

≥ 1

Artikel 4

Generelle principper for klassificering og etikettering

1.   Klassificeringen af farlige præparater ud fra farens alvor og art finder sted efter definitionerne af fareklasserne i artikel 2.

2.   De generelle principper for klassificering og etikettering af præparater anvendes i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF, bortset fra de tilfælde, hvor andre kriterier, der er nævnt i artikel 5, 6, 7 eller 10 og de tilsvarende bilag i nærværende direktiv, finder anvendelse.

Artikel 5

Vurdering af de farer, der er forbundet med de fysisk-kemiske egenskaber

1.   De farer, de fysisk-kemiske egenskaber ved et præparat indebærer, vurderes ved, efter de metoder der er anført i, del A i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 440/2008 (22) at fastsætte de fysisk-kemiske egenskaber ved præparatet, der er nødvendige for en korrekt klassificering og etikettering, i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

2.   Uanset stk. 1 er det ikke nødvendigt at fastslå, om et præparat er eksplosivt, brandnærende, yderst brandfarligt, meget brandfarligt eller brandfarligt, såfremt:

| a) | ingen af præparatets bestanddele har sådanne egenskaber, og det af de oplysninger, som er tilgængelige for fabrikanten, fremgår, at det er lidet sandsynligt, at præparatet indebærer sådanne farer |
| --- | --- |

a)

ingen af præparatets bestanddele har sådanne egenskaber, og det af de oplysninger, som er tilgængelige for fabrikanten, fremgår, at det er lidet sandsynligt, at præparatet indebærer sådanne farer

| b) | der er videnskabeligt bevis for at antage, at en ny farevurdering i tilfælde af en ændring af et præparats kendte sammensætning ikke vil føre til en ændret klassificering |
| --- | --- |

b)

der er videnskabeligt bevis for at antage, at en ny farevurdering i tilfælde af en ændring af et præparats kendte sammensætning ikke vil føre til en ændret klassificering

| c) | præparatet, når det markedsføres i form af aerosoler, er i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1a i Rådets direktiv 75/324/EØF (23). |
| --- | --- |

c)

præparatet, når det markedsføres i form af aerosoler, er i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1a i Rådets direktiv 75/324/EØF (23).

3.   For visse tilfælde, hvor metoderne i Del A i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 440/2008 ikke er egnede, er der i del B i bilag I til nærværende direktiv henvist til alternative beregningsmetoder.

4.   Der er i del A i bilag I til nærværende direktiv henvist til en række undtagelser fra anvendelsen af metoderne i del A i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 440/2008.

5.   De farer, de fysisk-kemiske egenskaber ved et præparat, som er omfattet af forordning (EF) nr. 1107/2009, indebærer, vurderes ved at bestemme de fysisk-kemiske egenskaber ved præparatet, der er nødvendige for en korrekt klassificering i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. Disse egenskaber bestemmes ved hjælp af de metoder, der er fastlagt i del A i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008, medmindre andre internationalt anerkendte metoder er acceptable i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) nr. 544/2011 (24) og (EU) nr. 545/2011 (25).

Artikel 6

Vurdering af sundhedsfarerne

1.   Sundhedsfarerne ved et præparat vurderes efter en eller flere af følgende procedurer:

| a) | ved en almindelig metode, der er beskrevet i bilag II |
| --- | --- |

a)

ved en almindelig metode, der er beskrevet i bilag II

| b) | ved at fastsætte de toksikologiske egenskaber ved præparatet, der er nødvendige for en korrekt klassificering i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. Disse egenskaber skal fastsættes efter de metoder, der er fastlagt, del B i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008 medmindre der for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler er andre internationalt anerkendte metoder, der er acceptable i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 544/2011 og (EU) nr. 545/2011. |
| --- | --- |

b)

ved at fastsætte de toksikologiske egenskaber ved præparatet, der er nødvendige for en korrekt klassificering i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. Disse egenskaber skal fastsættes efter de metoder, der er fastlagt, del B i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008 medmindre der for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler er andre internationalt anerkendte metoder, der er acceptable i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 544/2011 og (EU) nr. 545/2011.

2.   Med forbehold af kravene i forordning (EF) nr. 1107/2009 kan metoderne i stk. 1, litra b), anvendes, men kun når den, der er ansvarlig for markedsføringen, videnskabeligt kan dokumentere, at præparatets toksikologiske egenskaber ikke kan bestemmes korrekt efter metoden i stk. 1, litra a), eller på grundlag af eksisterende dyreforsøgsresultater, og forudsat at disse metoder er begrundet eller særskilt tilladt efter artikel 12 i direktiv 86/609/EØF.

Når der efter metoderne i stk. 1, litra b), bestemmes en toksikologisk egenskab for at opnå nye data, udføres forsøget i overensstemmelse med principperne for god laboratoriepraksis i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/10/EC (26) og bestemmelserne i direktiv 86/609/EØF, især sidstnævnte direktivs artikel 7 og 12.

Med forbehold af bestemmelserne i stk. 3 anvendes, når en toksikologisk egenskab er bestemt på grundlag af begge metoderne i stk. 1, litra a), og stk. 1, litra b), resultaterne fra metoderne i stk. 1, litra b), til klassificering af præparatet, undtagen i tilfælde af kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske virkninger, hvor kun den i stk. 1, litra a), nævnte metode finder anvendelse.

Enhver toksikologisk egenskab ved præparatet, som ikke vurderes efter metoden i stk. 1, litra b), skal vurderes efter metoden i stk. 1, litra a).

3.   Når det endvidere kan godtgøres ved epidemiologiske undersøgelser, ved videnskabeligt begrundede konkrete undersøgelser af enkelttilfælde som præciseret i bilag VI til direktiv 67/548/EØF eller ved statistisk underbyggede erfaringer, som f.eks. vurdering af data fra giftinformationsafdelinger eller fra erhvervssygdomme

| — | at de toksikologiske virkninger på mennesker er forskellige fra de virkninger, anvendelsen af metoderne i stk. 1 fremkalder, skal præparatet klassificeres efter dets virkninger på mennesker |
| --- | --- |

—

at de toksikologiske virkninger på mennesker er forskellige fra de virkninger, anvendelsen af metoderne i stk. 1 fremkalder, skal præparatet klassificeres efter dets virkninger på mennesker

| — | at en almindelig vurdering på grund af virkninger som potensering fører til en undervurdering af den toksikologiske fare, skal der tages hensyn til disse virkninger ved klassificeringen af præparatet |
| --- | --- |

—

at en almindelig vurdering på grund af virkninger som potensering fører til en undervurdering af den toksikologiske fare, skal der tages hensyn til disse virkninger ved klassificeringen af præparatet

| — | at en almindelig vurdering på grund af virkninger som antagonisme fører til en overvurdering af den toksikologiske fare, skal der tages hensyn til disse virkninger ved klassificeringen af præparatet. |
| --- | --- |

—

at en almindelig vurdering på grund af virkninger som antagonisme fører til en overvurdering af den toksikologiske fare, skal der tages hensyn til disse virkninger ved klassificeringen af præparatet.

4.   For præparater med en kendt sammensætning, bortset fra præparater omfattet af forordning (EF) nr. 1107/2009, der er klassificeret ved den i stk. 1, litra b), nævnte metode, skal der foretages en ny vurdering af sundhedsfaren enten ved metoden i stk. 1, litra a), eller metoden i stk. 1, litra b), når:

| — | producenten foretager ændringer i henhold til nedenstående skema i den oprindelige koncentration udtrykt i vægt/vægtprocent eller volumen/volumenprocent af en eller flere af præparaternes sundhedsfarlige bestanddele:






  Interval for den oprindelige koncentration af bestanddelen | Tilladt variation i den oprindelige koncentration af bestanddelen |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

producenten foretager ændringer i henhold til nedenstående skema i den oprindelige koncentration udtrykt i vægt/vægtprocent eller volumen/volumenprocent af en eller flere af præparaternes sundhedsfarlige bestanddele:

Interval for den oprindelige koncentration af bestanddelen

Tilladt variation i den oprindelige koncentration af bestanddelen

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | producenten foretager ændringer i sammensætningen ved at udskifte eller indsætte en eller flere bestanddele, uanset om disse er farlige i henhold til definitionerne i artikel 2. |
| --- | --- |

—

producenten foretager ændringer i sammensætningen ved at udskifte eller indsætte en eller flere bestanddele, uanset om disse er farlige i henhold til definitionerne i artikel 2.

Ny vurdering foretages, medmindre der er videnskabelige grunde til at antage, at en ny farevurdering ikke vil føre til en ændret klassificering.

Artikel 7

Vurdering af miljøfarerne

1.   Miljøfarerne ved et præparat vurderes efter en eller flere af følgende procedurer:

| a) | ved en almindelig metode som beskrevet i bilag III |
| --- | --- |

a)

ved en almindelig metode som beskrevet i bilag III

| b) | ved at fastsætte de egenskaber ved præparatet, der er farlige for miljøet, med henblik på en korrekt klassificering i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. Disse egenskaber bestemmes efter de metoder, der er fastlagt i del C i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008, medmindre der for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler er andre internationalt anerkendte metoder, der er acceptable i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 544/2011 og (EU) nr. 545/2011. Med forbehold af undersøgelseskravene, fastsat i eller i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 er betingelserne for anvendelse af undersøgelsesmetoderne anført i del C i bilag III til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

b)

ved at fastsætte de egenskaber ved præparatet, der er farlige for miljøet, med henblik på en korrekt klassificering i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. Disse egenskaber bestemmes efter de metoder, der er fastlagt i del C i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008, medmindre der for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler er andre internationalt anerkendte metoder, der er acceptable i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 544/2011 og (EU) nr. 545/2011. Med forbehold af undersøgelseskravene, fastsat i eller i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 er betingelserne for anvendelse af undersøgelsesmetoderne anført i del C i bilag III til nærværende direktiv.

2.   Når en økotoksisk egenskab bestemmes efter metoden i stk. 1, litra b), med henblik på at opnå nye data, gennemføres undersøgelserne efter principperne for god laboratoriepraksis i direktiv 2004/10/EF og bestemmelserne i direktiv 86/609/EØF.

Når miljøfarerne er blevet vurderet efter begge ovennævnte procedurer, anvendes resultatet af metoden i stk. 1, litra b), ved klassificeringen af præparatet.

3.   For præparater med en kendt sammensætning, bortset fra præparater omhandlet i forordning (EF) nr. 1107/2009, der er klassificeret ved den i stk. 1, litra b), nævnte metode, skal der foretages en ny vurdering af miljøfaren enten ved metoden i stk. 1, litra a), eller ved metoden i stk. 1, litra b), når:

| — | producenten foretager ændringer i henhold til nedenstående skema i den oprindelige koncentration udtrykt i vægt/vægtprocent eller volumen/volumenprocent af en eller flere af præparaternes miljøfarlige bestanddele:






  Interval for den oprindelige koncentration af bestanddelen | Tilladt variation i den oprindelige koncentration af bestanddelen |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

producenten foretager ændringer i henhold til nedenstående skema i den oprindelige koncentration udtrykt i vægt/vægtprocent eller volumen/volumenprocent af en eller flere af præparaternes miljøfarlige bestanddele:

Interval for den oprindelige koncentration af bestanddelen

Tilladt variation i den oprindelige koncentration af bestanddelen

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | producenten foretager ændringer i sammensætningen ved at udskifte eller indsætte en eller flere bestanddele, uanset om de er farlige i henhold til definitionerne i artikel 2. |
| --- | --- |

—

producenten foretager ændringer i sammensætningen ved at udskifte eller indsætte en eller flere bestanddele, uanset om de er farlige i henhold til definitionerne i artikel 2.

Denne nye vurdering foretages, medmindre der er videnskabelige grunde til at antage, at en fornyet farevurdering ikke vil føre til en ændret klassificering.

Artikel 8

Medlemsstaternes forpligtelser

1.   Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for, at de præparater, der er omfattet af dette direktiv, kun kan markedsføres, hvis de er i overensstemmelse med det.

2.   For at sikre overholdelse af dette direktiv kan medlemsstaternes myndigheder anmode enhver person, der er ansvarlig for markedsføringen af præparatet, om oplysninger om dets samemnsætning og alle andre relevante oplysninger.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at de, der er ansvarlige for markedsføringen, stiller følgende oplysninger til rådighed for medlemsstaternes myndigheder:

| a) | de oplysninger, der har ligget til grund for klassificeringen og etiketteringen af præparatet |
| --- | --- |

a)

de oplysninger, der har ligget til grund for klassificeringen og etiketteringen af præparatet

| b) | alle relevante oplysninger i forhold til emballeringskravene i henhold til artikel 9, litra c), herunder certifikatet for afprøvning i overensstemmelse med del A i bilag IX til direktiv 67/548/EØF |
| --- | --- |

b)

alle relevante oplysninger i forhold til emballeringskravene i henhold til artikel 9, litra c), herunder certifikatet for afprøvning i overensstemmelse med del A i bilag IX til direktiv 67/548/EØF

| c) | de oplysninger, der har ligget til grund for udarbejdelsen af sikkerhedsdatabladet i henhold til artikel 31 i forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

c)

de oplysninger, der har ligget til grund for udarbejdelsen af sikkerhedsdatabladet i henhold til artikel 31 i forordning (EF) nr. 1907/2006.

4.   Medlemsstaterne og Kommissionen udveksler oplysninger om navn og fuldstændig adresse på den eller de nationale myndigheder, der er bemyndiget til at meddele og udveksle oplysninger om den praktiske anvendelse af dette direktiv.

Artikel 9

Emballering

1.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre:

| a) | at præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og præparater, der er omfattet af bilag IV i medfør af artikel 1, stk. 3, kun kan markedsføres, såfremt emballeringen opfylder følgende krav:






  i) | emballagen skal være således udformet og fremstillet, at indholdet ikke utilsigtet kan trænge ud; dette gælder dog ikke, hvis der er foreskrevet særlige sikkerhedsanordninger |
| --- | --- | --- |

a)

at præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og præparater, der er omfattet af bilag IV i medfør af artikel 1, stk. 3, kun kan markedsføres, såfremt emballeringen opfylder følgende krav:

i)

emballagen skal være således udformet og fremstillet, at indholdet ikke utilsigtet kan trænge ud; dette gælder dog ikke, hvis der er foreskrevet særlige sikkerhedsanordninger

| ii) | det materiale, emballagen og lukningen er fremstillet af, må ikke kunne angribes af indholdet eller kunne indgå farlige forbindelser med dette |
| --- | --- |

ii)

det materiale, emballagen og lukningen er fremstillet af, må ikke kunne angribes af indholdet eller kunne indgå farlige forbindelser med dette

| iii) | emballagen og lukningen skal i alle dele være så solid og kraftig, at lukningen ikke kan løsne sig, og de skal med sikkerhed kunne tåle den behandling, de erfaringsmæssigt udsættes for |
| --- | --- |

iii)

emballagen og lukningen skal i alle dele være så solid og kraftig, at lukningen ikke kan løsne sig, og de skal med sikkerhed kunne tåle den behandling, de erfaringsmæssigt udsættes for

| iv) | beholdere med en lukkeanordning, der gør det muligt at lukke beholderen igen, skal være konstrueret således, at beholderen kan lukkes gentagne gange, uden at indholdet trænger ud |
| --- | --- |

iv)

beholdere med en lukkeanordning, der gør det muligt at lukke beholderen igen, skal være konstrueret således, at beholderen kan lukkes gentagne gange, uden at indholdet trænger ud

| b) | at beholdere med præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og præparater, der er omfattet af bilag IV i medfør af artikel 1, stk. 3, der udbydes eller sælges til offentligheden, ikke må:






  i) | være således udformet og/eller dekoreret, at de tiltrækker eller vækker børns aktive nysgerrighed eller vildleder forbrugerne, eller |
| --- | --- | --- |

b)

at beholdere med præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og præparater, der er omfattet af bilag IV i medfør af artikel 1, stk. 3, der udbydes eller sælges til offentligheden, ikke må:

i)

være således udformet og/eller dekoreret, at de tiltrækker eller vækker børns aktive nysgerrighed eller vildleder forbrugerne, eller

| ii) | have en præsentation og/eller en betegnelse, der anvendes til levnedsmidler, foder, lægemidler eller kosmetiske produkter |
| --- | --- |

ii)

have en præsentation og/eller en betegnelse, der anvendes til levnedsmidler, foder, lægemidler eller kosmetiske produkter

| c) | at beholdere, som indeholder visse farlige præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden og er omfattet af bilag IV, skal:






  i) | være forsynet med børnesikre lukninger og/eller |
| --- | --- | --- |

c)

at beholdere, som indeholder visse farlige præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden og er omfattet af bilag IV, skal:

i)

være forsynet med børnesikre lukninger og/eller

| ii) | bære en fareangivelse, der kan opfattes ved berøring. |
| --- | --- |

ii)

bære en fareangivelse, der kan opfattes ved berøring.

Anordningerne skal være i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i del A og B i bilag IX til direktiv 67/548/EØF.

2.   Emballeringen af præparater opfylder kravene i stk. 1.1, litra a), nr. i), ii) og iii), hvis den opfylder kravene til transport af farligt gods med jernbane, ad landevej, ad indre vandveje, ad sø- eller luftvejen.

Artikel 10

Etikettering

1.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre:

| a) | at præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 2, kun kan markedsføres, såfremt etiketteringen af deres emballage opfylder alle kravene i nærværende artikel og de særlige krav i del A og B i bilag V |
| --- | --- |

a)

at præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 2, kun kan markedsføres, såfremt etiketteringen af deres emballage opfylder alle kravene i nærværende artikel og de særlige krav i del A og B i bilag V

| b) | at præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 3, der er omfattet af del B og C i bilag V, kun kan markedsføres, såfremt etiketteringen af deres emballage opfylder kravene i stk. 3, litra a) og b), og de særlige krav i del B og C i bilag V. |
| --- | --- |

b)

at præparater som omhandlet i artikel 1, stk. 3, der er omfattet af del B og C i bilag V, kun kan markedsføres, såfremt etiketteringen af deres emballage opfylder kravene i stk. 3, litra a) og b), og de særlige krav i del B og C i bilag V.

2.   For så vidt angår plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1107/2009, skal etiketteringskravene i overensstemmelse med nærværende direktiv ledsages af følgende sætning:

»For at nedsætte risikoen for mennesker og miljø skal brugsanvisningen følges nøje«.

Denne etikettering berører ikke de oplysninger, som skal anføres i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 1107/2009 og bilag I og III til Kommissionens forordning (EU) nr. 547/2011 (27).

27

3.   Emballagen skal med letlæselig skrift, der ikke kan udviskes, være forsynet med følgende angivelser:

| a) | Præparatets betegnelse eller handelsnavn. |
| --- | --- |

a)

Præparatets betegnelse eller handelsnavn.

| b) | Navn og fuldstændig adresse og telefonnummer på den person etableret inden for Unionen, der er ansvarlig for markedsføringen, det være sig fabrikanten, importøren eller forhandleren. |
| --- | --- |

b)

Navn og fuldstændig adresse og telefonnummer på den person etableret inden for Unionen, der er ansvarlig for markedsføringen, det være sig fabrikanten, importøren eller forhandleren.

| c) | Det kemiske navn på det eller de stoffer, der forekommer i præparatet, efter følgende retningslinjer:






  i) | ved præparater klassificeret som meget giftige (T+), giftige (T) og sundhedsskabelige (Xn) efter artikel 6 skal der kun tages hensyn til de meget giftige, giftige og sundhedsskadelige stoffer, der forekommer i koncentrationer, som er lig med eller større end deres respektive laveste grænse (Xn-grænsen), der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller, i mangel heraf, i del B i bilag II til nærværende direktiv |
| --- | --- | --- |

c)

Det kemiske navn på det eller de stoffer, der forekommer i præparatet, efter følgende retningslinjer:

i)

ved præparater klassificeret som meget giftige (T+), giftige (T) og sundhedsskabelige (Xn) efter artikel 6 skal der kun tages hensyn til de meget giftige, giftige og sundhedsskadelige stoffer, der forekommer i koncentrationer, som er lig med eller større end deres respektive laveste grænse (Xn-grænsen), der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller, i mangel heraf, i del B i bilag II til nærværende direktiv

+

n

n

| ii) | ved præparater klassificeret som ætsende, litra c) efter artikel 6 skal der kun tages hensyn til de ætsende stoffer, der forekommer i koncentrationer, som er lig med eller større end deres respektive laveste grænse (Xi-grænsen), der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller, i mangel heraf, i del B i bilag II til dette direktiv |
| --- | --- |

ii)

ved præparater klassificeret som ætsende, litra c) efter artikel 6 skal der kun tages hensyn til de ætsende stoffer, der forekommer i koncentrationer, som er lig med eller større end deres respektive laveste grænse (Xi-grænsen), der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller, i mangel heraf, i del B i bilag II til dette direktiv

i

| iii) | navnet på de stoffer, som har ligget til grund for klassificeringen af præparatet i en eller flere af følgende fareklasser skal anføres på etiketten:






  — | kræftfremkaldende, kategori 1, 2 eller 3 |
| --- | --- | --- |

iii)

navnet på de stoffer, som har ligget til grund for klassificeringen af præparatet i en eller flere af følgende fareklasser skal anføres på etiketten:

—

kræftfremkaldende, kategori 1, 2 eller 3

| — | mutagen, kategori 1, 2 eller 3 |
| --- | --- |

—

mutagen, kategori 1, 2 eller 3

| — | reproduktionstoksisk, kategori 1, 2 eller 3 |
| --- | --- |

—

reproduktionstoksisk, kategori 1, 2 eller 3

| — | meget giftig, giftig eller sundhedsskadelig på grundlag af ikke-dødelige virkninger efter en enkelt eksponering |
| --- | --- |

—

meget giftig, giftig eller sundhedsskadelig på grundlag af ikke-dødelige virkninger efter en enkelt eksponering

| — | giftig eller sundhedsskadelig på grundlag af alvorlige skadevirkninger efter gentagen eller langvarig eksponering |
| --- | --- |

—

giftig eller sundhedsskadelig på grundlag af alvorlige skadevirkninger efter gentagen eller langvarig eksponering

| — | sensibiliserende |
| --- | --- |

—

sensibiliserende

det kemiske navn skal være en af de betegnelser, der findes i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, eller en internationalt anerkendt nomenklatur, hvis stoffet endnu ikke er optaget i nævnte bilag

| iv) | etiketten behøver ikke at indeholde navnet på det eller de stoffer, som har ligget til grund for præparatets klassificering, medmindre stoffet eller stofferne allerede skal anføres i henhold til nr. i), ii) og iii), i en eller flere af følgende fareklasser:






  — | eksplosiv |
| --- | --- | --- |

iv)

etiketten behøver ikke at indeholde navnet på det eller de stoffer, som har ligget til grund for præparatets klassificering, medmindre stoffet eller stofferne allerede skal anføres i henhold til nr. i), ii) og iii), i en eller flere af følgende fareklasser:

—

eksplosiv

| — | brandnærende |
| --- | --- |

—

brandnærende

| — | yderst brandfarlig |
| --- | --- |

—

yderst brandfarlig

| — | meget brandfarlig |
| --- | --- |

—

meget brandfarlig

| — | brandfarlig |
| --- | --- |

—

brandfarlig

| — | lokalirriterende |
| --- | --- |

—

lokalirriterende

| — | miljøfarlig |
| --- | --- |

—

miljøfarlig

| v) | i almindelighed er fire kemiske navne tilstrækkeligt til at identificere de stoffer, der udgør den største fare for sundheden, og som har ligget til grund for klassificeringen og valget af de tilhørende risikosætninger. I visse tilfælde kan det være nødvendigt med mere end fire kemiske navne. |
| --- | --- |

v)

i almindelighed er fire kemiske navne tilstrækkeligt til at identificere de stoffer, der udgør den største fare for sundheden, og som har ligget til grund for klassificeringen og valget af de tilhørende risikosætninger. I visse tilfælde kan det være nødvendigt med mere end fire kemiske navne.

| d) | Faresymbolet eller symbolerne og betegnelsen eller betegnelserne. Faresymboler, i det omfang de er foreskrevet i dette direktiv, og betegnelser for de med præparatet forbundne farer, skal være i overensstemmelse med bilag II og VI til direktiv 67/548/EØF og skal anvendes i overensstemmelse med resultaterne af vurderingen af farerne i overensstemmelse med bilag I, II og III til nærværende direktiv.
  Såfremt et præparat skal forsynes med mere end ét faresymbol:






  i) | gør pligten til at anbringe symbolet T symbolerne C og X valgfrie, medmindre andet er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 |
| --- | --- | --- |

d)

Faresymbolet eller symbolerne og betegnelsen eller betegnelserne. Faresymboler, i det omfang de er foreskrevet i dette direktiv, og betegnelser for de med præparatet forbundne farer, skal være i overensstemmelse med bilag II og VI til direktiv 67/548/EØF og skal anvendes i overensstemmelse med resultaterne af vurderingen af farerne i overensstemmelse med bilag I, II og III til nærværende direktiv.

Såfremt et præparat skal forsynes med mere end ét faresymbol:

i)

gør pligten til at anbringe symbolet T symbolerne C og X valgfrie, medmindre andet er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008

| ii) | gør pligten til at anbringe symbolet C symbolet X valgfrit |
| --- | --- |

ii)

gør pligten til at anbringe symbolet C symbolet X valgfrit

| iii) | gør pligten til at anbringe symbolet E symbolerne F og O valgfrie |
| --- | --- |

iii)

gør pligten til at anbringe symbolet E symbolerne F og O valgfrie

| iv) | gør pligten til at anbringe symbolet Xn symbolet Xi valgfrit. |
| --- | --- |

iv)

gør pligten til at anbringe symbolet Xn symbolet Xi valgfrit.

n

i

Symbolet eller symbolerne trykkes i sort på orangegul baggrund.

| e) | Risikosætningerne (R-sætningerne). Angivelserne af særlige risici (R-sætninger) skal være i overensstemmelse med bilag III og VI til direktiv 67/548/EØF og bestemmes i overensstemmelse med resultaterne af farevurderingen i overensstemmelse med bilag I, II og III til nærværende direktiv.
  I almindelighed er seks R-sætninger tilstrækkeligt til at beskrive risikoen; i den forbindelse betragtes de kombinerede sætninger på listen i bilag III til direktiv 67/548/EØF som enkelte sætninger. Hvis præparatet samtidig hører under flere fareklasser, skal standardsætningerne dog dække alle de hovedrisici, der er forbundet med præparatet. Der kan i visse tilfælde være behov for mere end seks R-sætninger.
  Det er ikke nødvendigt at anvende R-sætningerne »yderst brandfarlig« eller »meget brandfarlig«, når der herved blot gentages en farebetegnelse, som er anvendt i overensstemmelse med litra d). |
| --- | --- |

e)

Risikosætningerne (R-sætningerne). Angivelserne af særlige risici (R-sætninger) skal være i overensstemmelse med bilag III og VI til direktiv 67/548/EØF og bestemmes i overensstemmelse med resultaterne af farevurderingen i overensstemmelse med bilag I, II og III til nærværende direktiv.

I almindelighed er seks R-sætninger tilstrækkeligt til at beskrive risikoen; i den forbindelse betragtes de kombinerede sætninger på listen i bilag III til direktiv 67/548/EØF som enkelte sætninger. Hvis præparatet samtidig hører under flere fareklasser, skal standardsætningerne dog dække alle de hovedrisici, der er forbundet med præparatet. Der kan i visse tilfælde være behov for mere end seks R-sætninger.

Det er ikke nødvendigt at anvende R-sætningerne »yderst brandfarlig« eller »meget brandfarlig«, når der herved blot gentages en farebetegnelse, som er anvendt i overensstemmelse med litra d).

| f) | Angivelserne af sikkerhedsforskrifterne (S-sætningerne). Angivelserne af sikkerhedsforskrifter (S-sætninger) skal være i overensstemmelse med bilag IV og VI til direktiv 67/548/EØF og bestemmes i overensstemmelse med resultaterne af vurderingen af farerne i overensstemmelse med bilag I, II og III til nærværende direktiv.
  I almindelighed er seks S-sætninger tilstrækkeligt til at beskrive de mest hensigtsmæssige sikkerhedsforskrifter; i den forbindelse betragtes de kombinerede sætninger på listen i bilag IV til direktiv 67/548/EØF som enkelte sætninger. Der kan dog i visse tilfælde være behov for mere end seks S-sætninger.
  Sikkerhedsforskrifterne for brug af præparatet skal vedlægges emballagen, hvis det rent praktisk ikke kan lade sig gøre at anføre dem på etiketten eller på selve emballagen. |
| --- | --- |

f)

Angivelserne af sikkerhedsforskrifterne (S-sætningerne). Angivelserne af sikkerhedsforskrifter (S-sætninger) skal være i overensstemmelse med bilag IV og VI til direktiv 67/548/EØF og bestemmes i overensstemmelse med resultaterne af vurderingen af farerne i overensstemmelse med bilag I, II og III til nærværende direktiv.

I almindelighed er seks S-sætninger tilstrækkeligt til at beskrive de mest hensigtsmæssige sikkerhedsforskrifter; i den forbindelse betragtes de kombinerede sætninger på listen i bilag IV til direktiv 67/548/EØF som enkelte sætninger. Der kan dog i visse tilfælde være behov for mere end seks S-sætninger.

Sikkerhedsforskrifterne for brug af præparatet skal vedlægges emballagen, hvis det rent praktisk ikke kan lade sig gøre at anføre dem på etiketten eller på selve emballagen.

| g) | Indholdets nominelle mængde (nominel masse eller nominel volumen) for præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden. |
| --- | --- |

g)

Indholdets nominelle mængde (nominel masse eller nominel volumen) for præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden.

4.   For visse præparater, der er klassificeret som farlige i henhold til artikel 7, tillægges Kommissionen uanset litra d), e) og f) i stk. 3 til nærværende artikel beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 20 med henblik på fastsættelse af undtagelser fra visse bestemmelser om miljømærkning eller særlige bestemmelser vedrørende miljømærkning, når det kan påvises, at miljøpåvirkningen vil blive mindre. Disse undtagelser eller særlige bestemmelser defineres og anføres i del A eller B i bilag V.

5.   Hvis emballagens indhold ikke overstiger 125 milliliter:

| a) | er angivelse af R-sætninger eller S-sætninger ikke nødvendig for præparater, der er klassificeret som meget brandfarlige eller brandnærende eller som lokalirriterende, medmindre sidstnævnte præparater er forsynet med risikosætning R41, eller for præparater, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med faresymbolet N |
| --- | --- |

a)

er angivelse af R-sætninger eller S-sætninger ikke nødvendig for præparater, der er klassificeret som meget brandfarlige eller brandnærende eller som lokalirriterende, medmindre sidstnævnte præparater er forsynet med risikosætning R41, eller for præparater, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med faresymbolet N

| b) | er angivelse af R-sætninger, men ikke af S-sætninger, nødvendig for præparater, der er klassificeret som brandfarlige eller miljøfarlige og ikke er forsynet med faresymbolet N. |
| --- | --- |

b)

er angivelse af R-sætninger, men ikke af S-sætninger, nødvendig for præparater, der er klassificeret som brandfarlige eller miljøfarlige og ikke er forsynet med faresymbolet N.

6.   Angivelser som »ikke-giftig«, »ikke-sundhedsskadelig«, »ikke-forurenende«, »økologisk« eller lignende angivelser, der antyder, at et præparat ikke er farligt, eller som vil kunne forlede til at undervurdere farerne ved det pågældende præparat, må ikke forekomme på emballagen eller etiketten for præparater, der er omfattet af dette direktiv, jf. dog punkt 3 i bilag I til forordning (EU) nr 547/2011.

Artikel 11

Opfyldelse af etiketteringskravene

1.   Når de i artikel 10 foreskrevne angivelser findes på en etiket, skal denne fastgøres forsvarligt på en eller flere sider af emballagen, således at disse angivelser kan læses vandret, når emballagen er anbragt på sædvanlig måde. Etikettens format er fastsat i bilag VI til direktiv 67/548/EØF, og etiketten må kun anvendes til de i nærværende direktiv påbudte oplysninger samt til eventuelle supplerende hygiejne- eller sikkerhedsforskrifter.

2.   En etiket er ikke påkrævet, når angivelserne er tydeligt anført på selve emballagen i overensstemmelse med de i stk. 1 fastsatte regler.

3.   Etikettens og i det i stk. 2 nævnte tilfælde emballagens farve og udseende skal sikre, at faresymbolet og dets baggrund fremtræder tydeligt.

4.   De i henhold til artikel 10 påbudte oplysninger på etiketten skal skille sig tydeligt ud fra baggrunden og skal være af en tilstrækkelig størrelse og opstillet med tilstrækkeligt store mellemrum til, at de er letlæselige.

De specifikke bestemmelser vedrørende disse oplysningers udseende og format anføres i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

5.   Medlemsstaterne kan gøre markedsføring inden for deres område af præparater, som er omfattet af dette direktiv, betinget af, at etikettens tekst affattes på den pågældende medlemsstats officielle sprog.

6.   Kravene i dette direktiv med hensyn til etikettering anses for opfyldt, når:

| a) | der anvendes en udvendig emballage, som omslutter en eller flere indvendige emballager, såfremt den undvendige emballage er forsynet med en etikettering, der er i overensstemmelse med de internationale forskrifter for transport af farligt gods, og den eller de indvendige emballager er forsynet med en etikettering, der er i overensstemmelse med dette direktiv |
| --- | --- |

a)

der anvendes en udvendig emballage, som omslutter en eller flere indvendige emballager, såfremt den undvendige emballage er forsynet med en etikettering, der er i overensstemmelse med de internationale forskrifter for transport af farligt gods, og den eller de indvendige emballager er forsynet med en etikettering, der er i overensstemmelse med dette direktiv

| b) | der anvendes en enkelt emballage:






  i) | såfremt denne er forsynet med en etikettering, der er i overensstemmelse med de internationale forskrifter for transport af farligt gods samt med artikel 10, stk. 3, litra a), b), c), e) of f), for præparater klassificeret i overensstemmelse med artikel 7 finder bestemmelserne i artikel 10, stk. 3, litra d), ligeledes anvendelse for denne egenskab, såfremt den ikke er nævnt på etiketten, eller |
| --- | --- | --- |

b)

der anvendes en enkelt emballage:

i)

såfremt denne er forsynet med en etikettering, der er i overensstemmelse med de internationale forskrifter for transport af farligt gods samt med artikel 10, stk. 3, litra a), b), c), e) of f), for præparater klassificeret i overensstemmelse med artikel 7 finder bestemmelserne i artikel 10, stk. 3, litra d), ligeledes anvendelse for denne egenskab, såfremt den ikke er nævnt på etiketten, eller

| ii) | efter omstændighederne, når særlige emballagetyper som for eksempel transportable gasflasker ifølge de specifikke bestemmelser i bilag VI til direktiv 67/548/EØF er forsynet med etikettering. |
| --- | --- |

ii)

efter omstændighederne, når særlige emballagetyper som for eksempel transportable gasflasker ifølge de specifikke bestemmelser i bilag VI til direktiv 67/548/EØF er forsynet med etikettering.

For farlige præparater, der ikke forlader en medlemsstats område, kan etikettering i henhold til de nationale forskrifter tillades i stedet for etikettering i overensstemmelse med de internationale forskrifter for transport af farligt gods.

Artikel 12

Undtagelser fra etiketterings- og emballeringskravene

1.   Artikel 9, 10 og 11 finder ikke anvendelse på markedsføring af sprængstoffer med sprængvirkning eller pyroteknisk virkning.

2.   Artikel 9, 10 og 11 finder ikke anvendelse på visse farlige præparater som omhandlet i artikel 5, 6 eller 7 og nærmere defineret i bilag VII, som i den form, hvori de markedsføres, ikke udgør nogen fysisk-kemisk fare eller nogen fare for sundheden eller miljøet.

3.   Medlemsstaterne kan endvidere tillade:

| a) | at den i artikel 10 foreskrevne etikettering anbringes på en anden egnet måde, såfremt emballagen enten er for lille eller på anden måde er uegnet til etikettering i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1 og 2 |
| --- | --- |

a)

at den i artikel 10 foreskrevne etikettering anbringes på en anden egnet måde, såfremt emballagen enten er for lille eller på anden måde er uegnet til etikettering i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1 og 2

| b) | uanset artikel 10 og 11, at emballage, som indeholder farlige præparater, der er klassificeret som sundhedsskadelige, yderst brandfarlige, meget brandfarlige, brandfarlige, lokalirriterende eller brandnærende, ikke etiketteres eller etiketteres på en anden måde, såfremt emballagen indeholder så små mængder, at der ikke er grund til at frygte nogen fare for de personer, der håndterer disse præparater, eller for andre |
| --- | --- |

b)

uanset artikel 10 og 11, at emballage, som indeholder farlige præparater, der er klassificeret som sundhedsskadelige, yderst brandfarlige, meget brandfarlige, brandfarlige, lokalirriterende eller brandnærende, ikke etiketteres eller etiketteres på en anden måde, såfremt emballagen indeholder så små mængder, at der ikke er grund til at frygte nogen fare for de personer, der håndterer disse præparater, eller for andre

| c) | uanset artikel 10 og 11, at emballage, som indeholder farlige præparater, der er klassificeret i overensstemmelse med artikel 7, ikke etiketteres eller etiketteres på en anden måde, såfremt emballagen indeholder så små mængder, at der ikke er grund til at frygte nogen fare for miljøet |
| --- | --- |

c)

uanset artikel 10 og 11, at emballage, som indeholder farlige præparater, der er klassificeret i overensstemmelse med artikel 7, ikke etiketteres eller etiketteres på en anden måde, såfremt emballagen indeholder så små mængder, at der ikke er grund til at frygte nogen fare for miljøet

| d) | uanset artikel 10 og 11, at emballage, som indeholder farlige præparater, der ikke er nævnt i litra b) eller c), etiketteres på en anden egnet måde, såfremt emballagen er for lille til etikettering i overensstemmelse med artikel 10 og 11, og der ikke er grund til at frygte nogen fare for de personer, der håndterer disse præparater, eller for andre. |
| --- | --- |

d)

uanset artikel 10 og 11, at emballage, som indeholder farlige præparater, der ikke er nævnt i litra b) eller c), etiketteres på en anden egnet måde, såfremt emballagen er for lille til etikettering i overensstemmelse med artikel 10 og 11, og der ikke er grund til at frygte nogen fare for de personer, der håndterer disse præparater, eller for andre.

Anvendelse af dette stykke indebærer ikke tilladelse til at anvende andre faresymboler, fareangivelser, R-sætninger eller S-sætninger end dem, der er fastsat i dette direktiv.

4.   Såfremt en medlemsstat benytter sig af de i stk. 3 fastsatte muligheder, giver den omgående Kommissionen og medlemsstaterne meddelelse herom. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemelse med artikel 20, med henblik på ændring bilag V på grundlag af oplysningerne i en sådan meddelelse.

Artikel 13

Fjernsalg

Reklame for præparater omfattet af dette direktiv, som giver en forbruger mulighed for at indgå en købekontrakt uden først at have set præparatets etiket, skal henvise til den eller de på etiketten anførte fareklasser. Dette krav berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (28).

28

Artikel 14

Hemmeligholdelse af kemiske navne

Kan den, der er ansvarlig for markedsføringen af præparatet, påvise, at angivelse på etiketten eller i sikkerhedsdatabladet af den kemiske identitet af et stof, der udelukkende er klassificeret som:

| — | lokalirriterende, med undtagelse af de præparater, som er forsynet med risikosætning R41, eller lokalirriterende i kombination med en eller flere af de øvrige i artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), nævnte egenskaber, eller |
| --- | --- |

—

lokalirriterende, med undtagelse af de præparater, som er forsynet med risikosætning R41, eller lokalirriterende i kombination med en eller flere af de øvrige i artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), nævnte egenskaber, eller

| — | sundhedsskadeligt eller sundhedsskadeligt i kombination med en eller flere af de i artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), nævnte egenskaber og udelukkende medfører umiddelbart dødelige virkninger |
| --- | --- |

—

sundhedsskadeligt eller sundhedsskadeligt i kombination med en eller flere af de i artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), nævnte egenskaber og udelukkende medfører umiddelbart dødelige virkninger

vil skade beskyttelsen af oplysninger om hans intellektuelle ejendomsret, kan han i henhold til bestemmelserne i bilag VI til dette direktiv få tilladelse til at henvise til det pågældende stof enten ved en betegnelse, hvoraf de væsentligste funktionelle kemiske grupper fremgår, eller ved en alternativ betegnelse. Denne procedure må ikke anvendes, når der for det pågældende stof er fastsat en EU-grænseværdi for eksponering.

Ønsker den, der er ansvarlig for markedsføringen af et præparat, at gøre brug af bestemmelserne om hemmeligholdelse, indgiver han en ansøgning til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor præparatet først skal markedsføres.

Denne ansøgning skal indgives efter bestemmelserne i bilag VI og skal indeholde de oplysninger, der kræves i formularen i del A i nævnte bilag. Dette berører ikke eventuelle yderligere oplysninger, som den kompetente myndighed måtte anmode den person om, der er ansvarlig for markedsføringen af præparatet, hvis det viser sig nødvendigt for at kunne vurdere ansøgningens gyldighed.

Den myndighed i medlemsstaten, der modtager en ansøgning om hemmeligholdelse, underretter ansøgeren om sin afgørelse. Den, der er ansvarlig for markedsføringen af præparatet, fremsender en kopi af denne afgørelse til hver af de medlemsstater, hvor han ønsker at markedsføre præparatet.

Fortrolige oplysninger, der meddeles en medlemsstats myndigheder eller Kommissionen, hemmeligholdes.

Under alle omstændigheder kan disse oplysninger

| — | kun bringes til de kompetente myndigheder, som er ansvarlige for at modtage de oplysninger der er nødvendige for at vurdere de til stoffet knyttede forudsigelige risici for mennesker og miljø, og undersøge, om de opfylder direktivets forskrifter. |
| --- | --- |

—

kun bringes til de kompetente myndigheder, som er ansvarlige for at modtage de oplysninger der er nødvendige for at vurdere de til stoffet knyttede forudsigelige risici for mennesker og miljø, og undersøge, om de opfylder direktivets forskrifter.

| — | dog videregives til personer, som er direkte involveret i administrative procedurer eller retsprocedurer, der kan føre til sanktioner, og som indledes med henblik på kontrol med markedsførte stoffer,, samt til personer, som deltager i eller skal høres i forbindelse med en lovgivningsprocedure. |
| --- | --- |

—

dog videregives til personer, som er direkte involveret i administrative procedurer eller retsprocedurer, der kan føre til sanktioner, og som indledes med henblik på kontrol med markedsførte stoffer,, samt til personer, som deltager i eller skal høres i forbindelse med en lovgivningsprocedure.

Artikel 15

Medlemsstaternes ret til at beskytte arbejdstagernes sikkerhed

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til inden for traktatens rammer at fastsætte de krav, de finder nødvendige for at sikre beskyttelsen af arbejdstagere, der anvender de pågældende farlige præparater, for så vidt det ikke indebærer ændringer i klassificeringen, emballeringen eller etiketteringen af farlige præparater i forhold til dette direktiv.

Artikel 16

Organer, der skal modtage oplysninger om de sundhedsmæssige virkninger

Medlemsstaterne udpeger det eller de organer, der skal modtage oplysningerne, herunder om den kemiske sammensætning, vedrørende præparater, der markedsføres og anses for farlige på grund af deres sundhedsmæssige virkninger eller på grund af deres fysisk-kemiske virkninger.

Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige, således at de udpegede organer giver den nødvendige sikkerhed for, at de modtagne oplysninger behandles fortroligt. Oplysningerne må kun benyttes til at imødekomme anmodninger af lægelig karakter med henblik på såvel forebyggende som helbredende foranstaltninger, herunder navnlig i nødsituationer.

Medlemsstaterne drager omsorg for, at oplysningerne ikke anvendes til andre formål.

Medlemsstaterne sikrer, at de udpegede organer modtager alle de oplysninger fra fabrikanterne eller fra de personer, der er ansvarlige for markedsføringen, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der er pålagt dem.

Artikel 17

Klausul vedrørende fri bevægelighed

Med forbehold af bestemmelserne i anden EU-lovgivning kan medlemsstaterne ikke forbyde, begrænse eller hindre markedsføring af farlige præparater på grund af deres klassificering, emballering og etikettering, såfremt præparaterne opfylder bestemmelserne i dette direktiv.

Artikel 18

Beskyttelsesklausul

1.   Såfremt en medlemsstat på grundlag af detaljerede oplysninger fastslår, at et præparat af grunde, der vedrører bestemmelserne i dette direktiv, frembyder fare for mennesker eller miljø, skønt det er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv, kan denne medlemsstat midlertidigt forbyde eller fastsætte særlige betingelser for markedsføring af dette præparat på sit område. Den underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom og angiver årsagerne til denne beslutning.

2.   I det i stk. 1 omhandlede tilfælde rådfører Kommissionen sig hurtigst muligt med medlemsstaterne.

3.   Kommissionen træffer afgørelse ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesakter vedtages i overensstemmelse med den i artikel 21, stk. 2, omhandlede undersøgelsesprocedure.

Artikel 19

Tilpasning til den tekniske udvikling

Kommissionen vedtager delegerede retsakter, jf. artikel 20, med henblik på tilpasning af bilag I-VII til dette direktiv til den tekniske udvikling.

Artikel 20

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter, jf. artikel 10, stk. 4, artikel 12, stk. 4 og artikel 19, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den ... (*).

*

3.   Den i artikel 10, stk. 4, artikel 12, stk. 4 og artikel 19, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Den Europæiske Unions Tidende

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 4, artikel 12, stk. 4 og artikel 19, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med en måned

  to måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 1]

en måned

to måneder

[Ændring 1]

Artikel 21

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 29, stk. 1, i direktiv 67/548/EØF. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 22

Ophævelse

Direktiv 1999/45/EF, ændret ved retsakterne nævnt i bilag VIII, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes pligter med hensyn til frister for gennemførelse i national lov og for anvendelse af de direktiver, der er nævnt i bilag VIII, del B, til det ophævede direktiv og i bilag VIII, del B, til nærværende direktiv.

Henvisninger til det ophævede direktiv betragtes som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag IX.

Artikel 23

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 24

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådet vegne

Formand

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 203.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 16.1.2013.

2

(3)  EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1.

3

(4)  Se bilag VIII, Del A.

4

(5)  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33.

5

(6)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

7

(8)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

8

(9)  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1.

9

(10)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 853.

10

(11)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

11

(12)  EFT L 225 af 21.8.2001, s. 1.

12

(13)  EFT L 355 af 30.12.1998, s. 1.

13

(14)  EFT L 154 af 5.6.1992, s. 1.

14

(15)  EFT L 110 af 4.5.1993, s. 20.

15

(16)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

16

(17)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1.

17

(18)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

18

(19)  EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169.

19

(20)  EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3.

20

(21)  EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.

21

(22)  EUT L 142 af 31.5.2008, s. 1.

22

(23)  EFT L 147 af 9.6.1975, s. 40.

23

(24)  EUT L 155 af 11.6.2011, s. 1.

24

(25)  EUT L 155 af 11.6.2011, s. 67.

25

(26)  EUT L 50 af 20.2.2004, s. 44.

26

(27)  EUT L 155 af 11.6.2011, s. 176.

27

(28)  EFT L 144 af 4.6.1997, s. 19.

28

(*)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

*

BILAG I

METODER TIL EVALUERING AF PRÆPARATERS FYSISK-KEMISKE EGENSKABER I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 5

DEL A

Undtagelser fra undersøgelsesmetoderne i del A i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008

Se punkt 2.2.5 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

DEL B

Andre beregningsmetoder

B.1.   Ikke-gasformige præparater

| 1. | Metode til bestemmelse af de brandnærende egenskaber ved præparater, der indeholder organiske peroxider
  Se punkt 2.2.2.1 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF |
| --- | --- |

1.

Metode til bestemmelse af de brandnærende egenskaber ved præparater, der indeholder organiske peroxider

Se punkt 2.2.2.1 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF

B.2.   Gasformige præparater

| 1. | Metode til bestemmelse af brandnærende egenskaber
  Se punkt 9.1.1.2 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF |
| --- | --- |

1.

Metode til bestemmelse af brandnærende egenskaber

Se punkt 9.1.1.2 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF

| 2. | Metode til bestemmelse af brandfarlighed
  Se punkt 9.1.1.1 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. |
| --- | --- |

2.

Metode til bestemmelse af brandfarlighed

Se punkt 9.1.1.1 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

BILAG II

METODER TIL EVALUERING AF SUNDHEDSFARERNE VED ET PRÆPARAT I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 6

Indledning

Der skal foretages en vurdering af alle de sundhedsmæssige virkninger svarende til de sundhedsmæssige virkninger af de stoffer, som indgår i et præparat. Denne almindelige metode som beskrevet i del A og B i dette bilag er en beregningsmetode, der gælder for alle præparater, og hvori der tages hensyn til alle de sundhedsfarlige egenskaber ved de stoffer, som indgår i et præparat. Med henblik herpå opdeles de sundhedsfarlige virkninger i:

| 1. | umiddelbart dødelige virkninger |
| --- | --- |

1.

umiddelbart dødelige virkninger

| 2. | ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering |
| --- | --- |

2.

ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering

| 3. | alvorlige skadevirkninger efter gentagen eller langvarig eksponering |
| --- | --- |

3.

alvorlige skadevirkninger efter gentagen eller langvarig eksponering

| 4. | ætsende virkninger, lokalirriterende virkninger |
| --- | --- |

4.

ætsende virkninger, lokalirriterende virkninger

| 5. | sensibiliserende virkninger |
| --- | --- |

5.

sensibiliserende virkninger

| 6. | kræftfremkaldende virkninger, mutagene virkninger, reproduktionstoksiske virkninger. |
| --- | --- |

6.

kræftfremkaldende virkninger, mutagene virkninger, reproduktionstoksiske virkninger.

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra a), vurderes de sundhedsmæssige virkninger ved et præparat efter den almindelige metode, som er beskrevet i del A og B i dette bilag, ved anvendelse af koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer.

| a) | Når der for de farlige stoffer, der er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, er fastsat koncentrationsgrænser, som er tilstrækkelige til, at den i del A i dette bilag beskrevne vurderingsmetode kan anvendes, skal disse koncentrationsgrænser benyttes |
| --- | --- |

a)

Når der for de farlige stoffer, der er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, er fastsat koncentrationsgrænser, som er tilstrækkelige til, at den i del A i dette bilag beskrevne vurderingsmetode kan anvendes, skal disse koncentrationsgrænser benyttes

| b) | Når de farlige stoffer ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden de koncentrationsgrænser, som er nødvendige for anvendelse af den vurderingsmetode, der er beskrevet i del A i dette bilag, benyttes de koncentrationsgrænser, der følger af del B i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Når de farlige stoffer ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden de koncentrationsgrænser, som er nødvendige for anvendelse af den vurderingsmetode, der er beskrevet i del A i dette bilag, benyttes de koncentrationsgrænser, der følger af del B i dette bilag.

Klassificeringsproceduren er beskrevet i del A i dette bilag.

Klassificeringen af stoffet (stofferne) og den heraf følgende klassificering af et præparat udtrykkes:

| — | enten ved et faresymbol og en eller flere risikosætninger eller |
| --- | --- |

—

enten ved et faresymbol og en eller flere risikosætninger eller

| — | ved fareklasser (kategori 1, 2 eller 3), ligeledes ledsaget af risikosætninger, når det drejer sig om stoffer og præparater med kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske virkninger. Det er derfor vigtigt, at der ud over faresymbolet tages hensyn til alle de særlige risikosætninger, som kræves for hvert enkelt stof. |
| --- | --- |

—

ved fareklasser (kategori 1, 2 eller 3), ligeledes ledsaget af risikosætninger, når det drejer sig om stoffer og præparater med kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske virkninger. Det er derfor vigtigt, at der ud over faresymbolet tages hensyn til alle de særlige risikosætninger, som kræves for hvert enkelt stof.

Den systematiske vurdering af alle de sundhedsfarlige virkninger udtrykkes ved hjælp af koncentrationsgrænser udtrykt i vægtprocent, bortset fra gasformige præparater, hvor de udtrykkes i volumenprocent, afhængigt af klassificeringen af det pågældende stof.

Såfremt de koncentrationsgrænser, der skal tages i betragtning ved anvendelse af denne almindelige metode, ikke er anført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, findes de i del B i nærværende bilag.

DEL A

Procedure for evaluering af sundhedsfarer

Evalueringen foretages trinvis på følgende måde:

1.   Følgende præparater skal klassificeres som meget giftige:

| 1.1. | på grund af deres umiddelbart dødelige virkninger og skal forsynes med faresymbolet T+, farebetegnelsen »meget giftig« samt risikosætning R26, R27 eller R28: |
| --- | --- |

1.1.

på grund af deres umiddelbart dødelige virkninger og skal forsynes med faresymbolet T+, farebetegnelsen »meget giftig« samt risikosætning R26, R27 eller R28:

| 1.1.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i nr. 1 i del B i dette bilag (tabel 1 eller 1a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i nr. 1 i del B i dette bilag (tabel 1 eller 1a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 1.1.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 1.1.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PT+ | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert meget giftigt stof i præparatet, og |
| --- | --- | --- | --- |
| LT+ | = | er den for hvert meget giftigt stof fastsatte grænse for meget giftig virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

1.1.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 1.1.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PT+

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert meget giftigt stof i præparatet, og

LT+

=

er den for hvert meget giftigt stof fastsatte grænse for meget giftig virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 1.2. | på grund af deres ikke-dødelige, men irreversible virkninger efter en enkelt eksponering og skal forsynes med faresymbolet T+, farebetegnelsen »meget giftig« samt risikosætning R39/eksponeringsmåde:
  præparater, som indeholder mindst ét farligt stof med sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

1.2.

på grund af deres ikke-dødelige, men irreversible virkninger efter en enkelt eksponering og skal forsynes med faresymbolet T+, farebetegnelsen »meget giftig« samt risikosætning R39/eksponeringsmåde:

præparater, som indeholder mindst ét farligt stof med sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i nr. 2 i del B i dette bilag (tabel 2 eller 2a, såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i nr. 2 i del B i dette bilag (tabel 2 eller 2a, såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

2.   Følgende præparater skal klassificeres som giftige:

| 2.1. | på grund af deres umiddelbart dødelige virkning og skal forsynes med faresymbolet T, farebetegnelsen »giftig« samt risikosætning R23, R24 eller R25: |
| --- | --- |

2.1.

på grund af deres umiddelbart dødelige virkning og skal forsynes med faresymbolet T, farebetegnelsen »giftig« samt risikosætning R23, R24 eller R25:

| 2.1.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige eller giftige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige eller giftige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i nr. 1 i del B i dette bilag (tabel 1 eller 1a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i nr. 1 i del B i dette bilag (tabel 1 eller 1a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 2.1.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige eller giftige, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 2.1.1, litra a) eller b), når:



  hvor:







  PT+ | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert meget giftigt stof i præparatet |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert giftigt stof i præparatet, og |
| LT | = | er den for hvert meget giftigt eller giftigt stof fastsatte respektive grænse for giftig virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

2.1.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige eller giftige, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 2.1.1, litra a) eller b), når:

Image

hvor:

PT+

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert meget giftigt stof i præparatet

PT

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert giftigt stof i præparatet, og

LT

=

er den for hvert meget giftigt eller giftigt stof fastsatte respektive grænse for giftig virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 2.2. | på grund af deres ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering og skal forsynes med faresymbolet T, farebetegnelsen »giftig« samt risikosætning R39/eksponeringsmåde:
  præparater, som indeholder et eller flere farlige stoffer, der er klassificeret som meget giftige eller giftige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

2.2.

på grund af deres ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering og skal forsynes med faresymbolet T, farebetegnelsen »giftig« samt risikosætning R39/eksponeringsmåde:

præparater, som indeholder et eller flere farlige stoffer, der er klassificeret som meget giftige eller giftige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 2 i del B i dette bilag (tabel 2 eller 2a), såfremt stoffer (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 2 i del B i dette bilag (tabel 2 eller 2a), såfremt stoffer (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 2.3. | på grund af deres virkninger ved langvarig påvirkning og skal forsynes med faresymbolet T, farebetegnelse »giftig« samt risikosætning R48/eksponeringsmåde:
  præparater, som indeholder et eller flere farlige stoffer med sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

2.3.

på grund af deres virkninger ved langvarig påvirkning og skal forsynes med faresymbolet T, farebetegnelse »giftig« samt risikosætning R48/eksponeringsmåde:

præparater, som indeholder et eller flere farlige stoffer med sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i nr. 3 i del B i dette bilag (tabel 3 eller 3a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i nr. 3 i del B i dette bilag (tabel 3 eller 3a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

3.   Følgende præparater skal klassificeres som sundhedsskadelige:

| 3.1. | på grund af deres umiddelbart dødelige virkning og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R20, R21 eller R22: |
| --- | --- |

3.1.

på grund af deres umiddelbart dødelige virkning og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R20, R21 eller R22:

| 3.1.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige, giftige eller sundhedsskadelige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige, giftige eller sundhedsskadelige og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 1 i del B i dette bilag (tabel 1 eller 1a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 1 i del B i dette bilag (tabel 1 eller 1a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 3.1.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige, giftige eller sundhedsskadelige, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 3.1.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PT+ | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert meget giftigt stof i præparatet |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert giftigt stof i præparatet |
| PXn | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert sundhedsskadeligt stof i præparatet, og |
| LXn | = | er den for hvert meget giftigt, giftigt eller sundhedsskadeligt stof fastsatte respektive grænse for sundhedsskadelig virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

3.1.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som meget giftige, giftige eller sundhedsskadelige, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 3.1.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PT+

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert meget giftigt stof i præparatet

PT

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert giftigt stof i præparatet

PXn

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert sundhedsskadeligt stof i præparatet, og

LXn

=

er den for hvert meget giftigt, giftigt eller sundhedsskadeligt stof fastsatte respektive grænse for sundhedsskadelig virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 3.2. | på grund af deres akutte virkninger i lungerne, hvis de sluges, og skal forsynes med symbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R65: |
| --- | --- |

3.2.

på grund af deres akutte virkninger i lungerne, hvis de sluges, og skal forsynes med symbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R65:

præparater, der er klassificeret som sundhedsskadelige i overensstemmelse med de kriterier, der er anført i punkt 3.2.3 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. Ved anvendelsen af den almindelige metode i overensstemmelse med punkt 3.1 i denne del skal der ikke tages hensyn til klassificeringen af et stof med R65

| 3.3. | på grund af deres ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning 1 R68/eksponeringsmåde:
  præparater, som indeholder mindst ét farligt stof, der er klassificeret som meget giftigt, giftigt eller sundhedsskadeligt og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

3.3.

på grund af deres ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning 1 R68/eksponeringsmåde:

præparater, som indeholder mindst ét farligt stof, der er klassificeret som meget giftigt, giftigt eller sundhedsskadeligt og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 2 i del B i dette bilag (tabel 2 eller 2a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 2 i del B i dette bilag (tabel 2 eller 2a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 3.4. | på grund af deres langsigtede virkninger og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R48/eksponeringsmåde:
  præparater, som indeholder mindst ét farligt stof, der er klassificeret som giftigt eller sundhedsskadeligt og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

3.4.

på grund af deres langsigtede virkninger og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R48/eksponeringsmåde:

præparater, som indeholder mindst ét farligt stof, der er klassificeret som giftigt eller sundhedsskadeligt og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 3 i del B i dette bilag (tabel 3 eller 3a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 3 i del B i dette bilag (tabel 3 eller 3a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

4.   Følgende præparater skal klassificeres som ætsende:

| 4.1. | og skal forsynes med faresymbolet C, farebetegnelsen »ætsende« samt risikosætning R35; |
| --- | --- |

4.1.

og skal forsynes med faresymbolet C, farebetegnelsen »ætsende« samt risikosætning R35;

| 4.1.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 4.1.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat enten i punkt 4.1.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PC, R35 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35, og |
| --- | --- | --- | --- |
| LC, R35 | = | er den for hvert stof, som er forsynet med R-sætning 35, fastsatte grænse for ætsende virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

4.1.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat enten i punkt 4.1.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PC, R35

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35, og

LC, R35

=

er den for hvert stof, som er forsynet med R-sætning 35, fastsatte grænse for ætsende virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 4.2. | og skal forsynes med faresymbolet C, farebetegnelsen »ætsende« samt risikosætning R34: |
| --- | --- |

4.2.

og skal forsynes med faresymbolet C, farebetegnelsen »ætsende« samt risikosætning R34:

| 4.2.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i nr. 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i nr. 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 4.2.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 4.2.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PC, R35 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35 |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34, og |
| LC, R34 | = | er den for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, fastsatte respektive grænse for ætsende virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent. |

4.2.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 4.2.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PC, R35

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35

PC, R34

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34, og

LC, R34

=

er den for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, fastsatte respektive grænse for ætsende virkning, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent.

5.   Følgende præparater skal klassificeres som lokalirriterende:

| 5.1. | er meget skadelige for øjnene og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R41: |
| --- | --- |

5.1.

er meget skadelige for øjnene og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R41:

| 5.1.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastlagt i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastlagt i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 5.1.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig ikke er større end de grænser, der er fastsat i punkt 5.1.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PC, R35 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35 |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34 |
| PXi, R41 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 41 |
| LXi, R41 | = | den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R41 for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller for hvert lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 41, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

5.1.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig ikke er større end de grænser, der er fastsat i punkt 5.1.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PC, R35

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35

PC, R34

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34

PXi, R41

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 41

LXi, R41

=

den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R41 for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller for hvert lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 41, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 5.2. | er lokalirriterende for øjnene, og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R36: |
| --- | --- |

5.2.

er lokalirriterende for øjnene, og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R36:

| 5.2.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34 eller som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41 eller R36, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34 eller som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41 eller R36, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 5.2.2. | præparater, som indeholder mere end ét stof, der enten er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41 eller R36 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.1.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PC, R35 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35 |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34 |
| PXi, R41 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 41 |
| PXi, R36 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 36, og |
| LXi, R36 | = | er den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R36 for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller for hvert lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 41 eller 36, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

5.2.2.

præparater, som indeholder mere end ét stof, der enten er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R41 eller R36 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.1.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PC, R35

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35

PC, R34

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34

PXi, R41

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 41

PXi, R36

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 36, og

LXi, R36

=

er den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R36 for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller for hvert lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 41 eller 36, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 5.3. | er lokalirriterende for huden og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R38: |
| --- | --- |

5.3.

er lokalirriterende for huden og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R38:

| 5.3.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34 eller som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R38, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34 eller som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R38, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 5.3.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R38 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.3.1, litra a) eller b), når:



  hvor:







  PC, R35 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35 |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34 |
| PXi, R38 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 38, |
| LXi, R38 | = | er den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R38 for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 38, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

5.3.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R38 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.3.1, litra a) eller b), når:

Image

hvor:

PC, R35

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35

PC, R34

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34

PXi, R38

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 38,

LXi, R38

=

er den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R38 for hvert ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 38, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 5.4. | er lokalirriterende for luftvejene og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R37: |
| --- | --- |

5.4.

er lokalirriterende for luftvejene og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R37:

| 5.4.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R37, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R37, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 4 i del B i dette bilag (tabel 4 eller 4a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 5.4.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R37, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.4.1, litra a) eller b), når:



  hvor:







  PXi, R37 | = | er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 37, og |
| --- | --- | --- | --- |
| LXi, R37 | = | er den for hvert lokalirriterende stof, som er fornyet med R-sætning 37, fastsatte grænse for lokalirritation, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent |

5.4.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R37, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.4.1, litra a) eller b), når:

Image

hvor:

PXi, R37

=

er vægtprocenten eller volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 37, og

LXi, R37

=

er den for hvert lokalirriterende stof, som er fornyet med R-sætning 37, fastsatte grænse for lokalirritation, udtrykt i vægtprocent eller volumenprocent

| 5.4.3. | gasformige præparater, som indeholder mere end ét stof, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R37 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.4.1, litra a) eller b), når



  hvor:







  PC, R35 | = | er volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35 |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | er volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34 |
| PXi, R37 | = | er volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 37 |
| LXi, R37 | = | er den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R37 for hvert gasformigt ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller for hvert gasformigt lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 37, udtrykt i volumenprocent. |

5.4.3.

gasformige præparater, som indeholder mere end ét stof, der er klassificeret som lokalirriterende og forsynet med risikosætning R37 eller som ætsende og forsynet med risikosætning R35 eller R34, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 5.4.1, litra a) eller b), når

Image

hvor:

PC, R35

=

er volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 35

PC, R34

=

er volumenprocenten af hvert ætsende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 34

PXi, R37

=

er volumenprocenten af hvert lokalirriterende stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 37

LXi, R37

=

er den fastsatte respektive grænse for lokalirritation R37 for hvert gasformigt ætsende stof, som er forsynet med R-sætning 35 eller 34, eller for hvert gasformigt lokalirriterende stof, som er forsynet med R-sætning 37, udtrykt i volumenprocent.

6.   Følgende præparater skal klassificeres som sensibiliserende:

| 6.1. | for huden og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R43:
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der er klassificeret som sensibiliserende og forsynet med risikosætning R43 og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

6.1.

for huden og skal forsynes med faresymbolet Xi, farebetegnelsen »lokalirriterende« samt risikosætning R43:

præparater, som indeholder mindst ét stof, der er klassificeret som sensibiliserende og forsynet med risikosætning R43 og har sådanne virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 5 i del B i dette bilag (tabel 5 eller 5a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 5 i del B i dette bilag (tabel 5 eller 5a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

| 6.2. | for luftvejene og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R42:
  præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som sensibiliserende og forsynet med risikosætning R42 og har disse virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

6.2.

for luftvejene og skal forsynes med faresymbolet Xn, farebetegnelsen »sundhedsskadelig« samt risikosætning R42:

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som sensibiliserende og forsynet med risikosætning R42 og har disse virkninger, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 5 i del B i dette bilag (tabel 5a eller 5a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 5 i del B i dette bilag (tabel 5a eller 5a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

7.   Følgende præparater skal klassificeres som kræftfremkaldende:

| 7.1. | i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet »T« samt risikosætning R45 eller R49:
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som kræftfremkaldende og forsynet med risikosætning R45 eller R49, som angiver de kræftfremkaldende stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det pågældende stof |
| --- | --- | --- |

7.1.

i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet »T« samt risikosætning R45 eller R49:

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som kræftfremkaldende og forsynet med risikosætning R45 eller R49, som angiver de kræftfremkaldende stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det pågældende stof

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 og 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 og 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

| 7.2. | i kategori 3 og skal forsynes med faresymbolet Xn samt risikosætning R40:
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som kræftfremkaldende og forsynet med risikosætning R40, som angiver de kræftfremkaldende stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

7.2.

i kategori 3 og skal forsynes med faresymbolet Xn samt risikosætning R40:

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som kræftfremkaldende og forsynet med risikosætning R40, som angiver de kræftfremkaldende stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a, såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a, såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

8.   Følgende præparater skal klassificeres som mutagene:

| 8.1. | i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet T samt risikosætning R46:
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er forsynet med risikosætning R46, som angiver de mutagene stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

8.1.

i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet T samt risikosætning R46:

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er forsynet med risikosætning R46, som angiver de mutagene stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

| 8.2. | i kategori 3 og skal forsynes med faresymbolet Xn samt risikosætning 1 R68:
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som mutagent og forsynet med risikosætning 1 R68, som angiver de mutagene stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

8.2.

i kategori 3 og skal forsynes med faresymbolet Xn samt risikosætning 1 R68:

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som mutagent og forsynet med risikosætning 1 R68, som angiver de mutagene stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

9.   Følgende præparater skal klassificeres som reproduktionstoksiske:

| 9.1. | i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet T samt risikosætning R60 (forplantningsevne):
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R60, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

9.1.

i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet T samt risikosætning R60 (forplantningsevne):

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R60, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 9.2. | i kategori 3 og skal forsynes med faresymbol Xn samt risikosætning R62 (forplantningsevne):
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R62, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

9.2.

i kategori 3 og skal forsynes med faresymbol Xn samt risikosætning R62 (forplantningsevne):

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R62, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 9.3. | i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet T samt risikosætning R61 (skader på afkom):
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R61, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

9.3.

i kategori 1 eller 2 og skal forsynes med faresymbolet T samt risikosætning R61 (skader på afkom):

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R61, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 og 2, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 9.4. | i kategori 3 og skal forsynes med faresymbolet Xn samt risikosætning R63 (skader på afkom):
  præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R63, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

9.4.

i kategori 3 og skal forsynes med faresymbolet Xn samt risikosætning R63 (skader på afkom):

præparater, som indeholder mindst ét stof, der har sådanne virkninger og er klassificeret som reproduktionstoksisk og forsynet med risikosætning R63, som angiver de reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser. |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i punkt 6 i del B i dette bilag (tabel 6 eller 6a), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser.

DEL B

Gældende koncentrationsgrænser for vurdering af sundhedsfare

I den første tabel (tabel 1-6) angives den koncentrationsgrænse for den sundhedsfarlige virkning (udtrykt i vægtprocent), der anvendes, når der er tale om ikke-gasformige præparater, mens den anden tabel (tabel 1a-6a) angiver den koncentrationsgrænse (udtrykt i volumenprocent), der anvendes i forbindelse med med gasformige præparater. Disse koncentrationsgrænser anvendes, hvis der ikke er fastsat specifikke koncentrationsgrænser for det pågældende stof i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008.

1.   Umiddelbart dødelige virkninger

1.1.   Ikke-gasformige præparater

De koncentrationsgrænser i vægtprocent, der er fastsat i tabel 1, er afgørende for præparatets klassificering i forhold til koncentrationen af det eller de enkelte tilstedeværende stoffer, hvis klassificering ligeledes angives.

Tabel 1

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R26, R27, R28 | koncentration ≥ 7 % | 1 % ≤ koncentration < 7 % | 0,1  % ≤ koncentration < 1 % |
| T med R23, R24, R25 | | koncentration ≥ 25 % | 3 % ≤ koncentration < 25 % |
| Xn med R20, R21, R22 | | | koncentration ≥ 25 % |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

T+

T

Xn

T+ med R26, R27, R28

koncentration ≥ 7 %

1 % ≤ koncentration < 7 %

0,1  % ≤ koncentration < 1 %

T med R23, R24, R25

koncentration ≥ 25 %

3 % ≤ koncentration < 25 %

Xn med R20, R21, R22

koncentration ≥ 25 %

Præparatet skal forsynes med R-sætninger efter følgende kriterier:

| — | på etiketten anføres obligatorisk en eller flere af ovennævnte R-sætninger i overensstemmelse med den benyttede klassificering |
| --- | --- |

—

på etiketten anføres obligatorisk en eller flere af ovennævnte R-sætninger i overensstemmelse med den benyttede klassificering

| — | i almindelighed skal de R-sætninger anvendes, som gælder for det eller de stoffer, hvis koncentration giver anledning til den strengeste klassificering. |
| --- | --- |

—

i almindelighed skal de R-sætninger anvendes, som gælder for det eller de stoffer, hvis koncentration giver anledning til den strengeste klassificering.

1.2.   Gasformige præparater

De koncentrationsgrænser, der er fastsat i volumenprocent i tabel 1a, er afgørende for det gasformige præparats klassificering i forhold til koncentrationen af den eller de enkelte tilstedeværende gasser, hvis klassificering ligeledes angives.

Tabel 1a

| Klassificering af stoffet (gas) | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R26, R27, R28 | koncentration ≥ 1 % | 0,2  % ≤ koncentration < 1 % | 0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % |
| T med R23, R24, R25 | | koncentration ≥ 5 % | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % |
| Xn med R20, R21, R22 | | | koncentration ≥ 5 % |

Klassificering af stoffet (gas)

Klassificering af præparatet

T+

T

Xn

T+ med R26, R27, R28

koncentration ≥ 1 %

0,2  % ≤ koncentration < 1 %

0,02  % ≤ koncentration < 0,2  %

T med R23, R24, R25

koncentration ≥ 5 %

0,5  % ≤ koncentration < 5 %

Xn med R20, R21, R22

koncentration ≥ 5 %

Præparatet skal forsynes med R-sætninger efter følgende kriterier:

| — | på etiketten anføres obligatorisk en eller flere af ovennævnte R-sætninger i overensstemmelse med den benyttede klassificering |
| --- | --- |

—

på etiketten anføres obligatorisk en eller flere af ovennævnte R-sætninger i overensstemmelse med den benyttede klassificering

| — | i almindelighed skal de R-sætninger anvendes, som gælder for det eller de stoffer, hvis koncentration giver anledning til den strengeste klassificering. |
| --- | --- |

—

i almindelighed skal de R-sætninger anvendes, som gælder for det eller de stoffer, hvis koncentration giver anledning til den strengeste klassificering.

2.   Ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering

2.1.   Ikke-gasformige præparater

For stoffer med ikke-dødelige, men irreversible skadevirkninger efter en enkelt eksponering (R39/eksponeringsmåde, 1 R68/eksponeringsmåde) er de koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i vægtprocent i tabel 2, i givet fald afgørende for præparatets klassificering

Tabel 2

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R39/eksp. måde | koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk | 1 % ≤ koncentration < 10 % R39 (*) obligatorisk | 0,1  % ≤ koncentration < 1 % 1 R68 (*) obligatorisk |
| T med R39/eksp. måde | | koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk | 1 % ≤ koncentration < 10 % 2 R68 (*) obligatorisk |
| Xn med 2 R68/eksp. måde | | | Koncentration ≥ 10 % 2 R68 (*) obligatorisk |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

T+

T

Xn

T+ med R39/eksp. måde

koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk

1 % ≤ koncentration < 10 % R39 (*) obligatorisk

0,1  % ≤ koncentration < 1 % 1 R68 (*) obligatorisk

T med R39/eksp. måde

koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk

1 % ≤ koncentration < 10 % 2 R68 (*) obligatorisk

Xn med 2 R68/eksp. måde

Koncentration ≥ 10 % 2 R68 (*) obligatorisk

2.2.   Gasformige præparater

For gasser med sådanne virkninger (R39/eksponeringsmåde, 2 R68/eksponeringsmåde) er de koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i volumenprocent i tabel 2a, i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Tabel 2a

| Klassificering af stoffet (gas) | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R39/eksp. måde | Koncentration ≥ 1 % R39 (**) obligatorisk | 0,2  % ≤ koncentration < 1 % R39 (**) obligatorisk | 0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % 2 R68 (**) obligatorisk |
| T med R39/eksp. måde | | koncentration ≥ 5 % R39 (**) obligatorisk | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % 2 R68 (**) obligatorisk |
| Xn med 2 R68/eksp. måde | | | koncentration ≥ 5 % 2 R68 (**) obligatorisk |

Klassificering af stoffet (gas)

Klassificering af præparatet

T+

T

Xn

T+ med R39/eksp. måde

Koncentration ≥ 1 % R39 (**) obligatorisk

0,2  % ≤ koncentration < 1 % R39 (**) obligatorisk

0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % 2 R68 (**) obligatorisk

T med R39/eksp. måde

koncentration ≥ 5 % R39 (**) obligatorisk

0,5  % ≤ koncentration < 5 % 2 R68 (**) obligatorisk

Xn med 2 R68/eksp. måde

koncentration ≥ 5 % 2 R68 (**) obligatorisk

3.   Alvorlige skadevirkninger ved gentagen eller langvarig eksponering

3.1.   Ikke-gasformige præparater

For stoffer med alvorlige skadevirkninger ved gentagen eller langvarig eksponering (R48/eksponeringsmåde) er de koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i vægtprocent i tabel 3, i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Tabel 3

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T med R48/eksp. måde | koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk | 1 % ≤ koncentration < 10 % R48 (***) obligatorisk |
| Xn med R48/eksp. måde | | koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

T

Xn

T med R48/eksp. måde

koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk

1 % ≤ koncentration < 10 % R48 (***) obligatorisk

Xn med R48/eksp. måde

koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk

3.2.   Gasformige præparater

For gasser med alvorlige skadevirkninger ved gentagen eller langvarig eksponering (R48/eksponeringsmåde) er de koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i volumenprocent i tabel 3a i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Tabel 3a

| Klassificering af stoffet (gas) | Klassificering af det gasformige præparat |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T med R48/eksp. måde | koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % R48 (****) obligatorisk |
| Xn med R48/eksp. måde | | koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk |

Klassificering af stoffet (gas)

Klassificering af det gasformige præparat

T

Xn

T med R48/eksp. måde

koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk

0,5  % ≤ koncentration < 5 % R48 (****) obligatorisk

Xn med R48/eksp. måde

koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk

4.   Ætsende og lokalirriterende virkninger, herunder alvorlige øjenskader

4.1.   Ikke-gasformige præparater

For stoffer med ætsende (R34, R35) eller lokalirriterende (R36, R37, R38, R41) virkninger er de koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i vægtprocent i tabel 4, i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Tabel 4

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| C med R35 | C med R34 | Xi med R41 | Xi med R36, R37, R38 |
| C med R35 | Koncentration ≥ 10 % R35 obligatorisk | 5 % ≤ koncentration < 10 % R34 obligatorisk | 5 % (*****) | 1 % ≤ koncentration < 5 % R36/38 obligatorisk |
| C med R34 | | koncentration ≥ 10 % R34 obligatorisk | 10 % (*****) | 5 % ≤ koncentration < 10 % R36/38 obligatorisk |
| Xi med R41 | | | koncentration ≥ 10 % R41 obligatorisk | 5 % ≤ koncentration < 10 % R36 obligatorisk |
| Xi med R36, R37, R38 | | | | koncentration ≥ 20 % R36, R37, R38 er obligatoriske afhængig af stoffets koncentration, hvis disse R-sætninger gælder for det pågældende stof |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

C med R35

C med R34

Xi med R41

Xi med R36, R37, R38

C med R35

Koncentration ≥ 10 % R35 obligatorisk

5 % ≤ koncentration < 10 % R34 obligatorisk

5 % (*****)

1 % ≤ koncentration < 5 % R36/38 obligatorisk

C med R34

koncentration ≥ 10 % R34 obligatorisk

10 % (*****)

5 % ≤ koncentration < 10 % R36/38 obligatorisk

Xi med R41

koncentration ≥ 10 % R41 obligatorisk

5 % ≤ koncentration < 10 % R36 obligatorisk

Xi med R36, R37, R38

koncentration ≥ 20 % R36, R37, R38 er obligatoriske afhængig af stoffets koncentration, hvis disse R-sætninger gælder for det pågældende stof

| NB: | Hvis den konventionelle metode uden videre anvendes på præparater, som indeholder stoffer, der er klassificeret som ætsende eller lokalirriterende, kan det medføre underklassificering eller overklassificering af risikoen, når det sker uden hensyntagen til andre relevante faktorer (f.eks. præparatets pH). Ved klassificering efter ætsende virkning skal der derfor tages hensyn til anbefalingerne i punkt 3.2.5 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF og artikel 6, stk. 3, andet og tredje led, i dette direktiv. |
| --- | --- |

NB:

Hvis den konventionelle metode uden videre anvendes på præparater, som indeholder stoffer, der er klassificeret som ætsende eller lokalirriterende, kan det medføre underklassificering eller overklassificering af risikoen, når det sker uden hensyntagen til andre relevante faktorer (f.eks. præparatets pH). Ved klassificering efter ætsende virkning skal der derfor tages hensyn til anbefalingerne i punkt 3.2.5 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF og artikel 6, stk. 3, andet og tredje led, i dette direktiv.

4.2.   Gasformige præparater

For gasser med sådanne virkninger (R34, R35, R36, R37, R38 eller R41) er de koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i volumenprocent i tabel 4a, i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Tabel 4a

| Klassificering af stoffet (gas) | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| C med R35 | C med R34 | Xi med R41 | Xi med R36, R37, R38 |
| C med R35 | koncentration ≥ 1 % R35 obligatorisk | 0,2  % ≤ koncentration < 1 % R34 obligatorisk | 0,2  % (******) | 0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % R36/37/38 obligatorisk |
| C med R34 | | koncentration ≥ 5 % R34 obligatorisk | 5 % (******) | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36/37/38 obligatorisk |
| Xi med R41 | | | koncentration ≥ 5 % R41 obligatorisk | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36 obligatorisk |
| Xi med R36, R37, R38 | | | | koncentration ≥ 5 % R36, R37, R38 (som relevant) obligatoriske |

Klassificering af stoffet (gas)

Klassificering af præparatet

C med R35

C med R34

Xi med R41

Xi med R36, R37, R38

C med R35

koncentration ≥ 1 % R35 obligatorisk

0,2  % ≤ koncentration < 1 % R34 obligatorisk

0,2  % (******)

0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % R36/37/38 obligatorisk

C med R34

koncentration ≥ 5 % R34 obligatorisk

5 % (******)

0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36/37/38 obligatorisk

Xi med R41

koncentration ≥ 5 % R41 obligatorisk

0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36 obligatorisk

Xi med R36, R37, R38

koncentration ≥ 5 % R36, R37, R38 (som relevant) obligatoriske

| NB: | Hvis den konventionelle metode uden videre anvendes på præparater, som indeholder stoffer, der er klassificeret som ætsende eller lokalirriterende, kan det medføre underklassificering eller overklassificering af risikoen, når det sker uden hensyntagen til andre relevante faktorer (f.eks. præparatets pH). Ved klassificering efter ætsende virkning skal der derfor tages hensyn til anbefalingerne i punkt 3.2.5 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF og artikel 6, stk. 3, andet og tredje led, i dette direktiv. |
| --- | --- |

NB:

Hvis den konventionelle metode uden videre anvendes på præparater, som indeholder stoffer, der er klassificeret som ætsende eller lokalirriterende, kan det medføre underklassificering eller overklassificering af risikoen, når det sker uden hensyntagen til andre relevante faktorer (f.eks. præparatets pH). Ved klassificering efter ætsende virkning skal der derfor tages hensyn til anbefalingerne i punkt 3.2.5 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF og artikel 6, stk. 3, andet og tredje led, i dette direktiv.

5.   Sensibiliserende virkninger

5.1.   Ikke-gasformige præparater

Præparater med sådanne virkninger klassificeres som sensibiliserende og forsynes med:

| — | faresymbolet Xn og risikosætning R42, hvis denne virkning kan fremkaldes ved indånding |
| --- | --- |

—

faresymbolet Xn og risikosætning R42, hvis denne virkning kan fremkaldes ved indånding

| — | faresymbolet Xi og risikosætning R43, hvis denne virkning kan fremkaldes ved berøring med huden. |
| --- | --- |

—

faresymbolet Xi og risikosætning R43, hvis denne virkning kan fremkaldes ved berøring med huden.

De koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i vægtprocent i tabel 5, er i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Table 5

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| sensibiliserende med R42 | sensibiliserende med R43 |
| Sensibiliserende med R42 | koncentration ≥ 1 % R42 obligatorisk | |
| Sensibiliserende med R43 | | koncentration ≥ 1 % R43 obligatorisk |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

sensibiliserende med R42

sensibiliserende med R43

Sensibiliserende med R42

koncentration ≥ 1 % R42 obligatorisk

Sensibiliserende med R43

koncentration ≥ 1 % R43 obligatorisk

5.2.   Gasformige præparater

Gasformige præparater med sådanne virkninger klassificeres som sensibiliserende og forsynes med:

| — | faresymbolet Xn og risikosætning R42, hvis denne virkning kan fremkaldes ved indånding |
| --- | --- |

—

faresymbolet Xn og risikosætning R42, hvis denne virkning kan fremkaldes ved indånding

| — | faresymbolet Xi og risikosætning R43, hvis denne virkning kan fremkaldes ved berøring med huden. |
| --- | --- |

—

faresymbolet Xi og risikosætning R43, hvis denne virkning kan fremkaldes ved berøring med huden.

De koncentrationsgrænser for de enkelte stoffer, der er fastsat i volumenprocent i tabel 5a, er i givet fald afgørende for præparatets klassificering.

Tabel 5a

| Klassificering af stoffet (gas) | Klassificering af det gasformede præparat |
| --- | --- |
| sensibiliserende med R42 | sensibiliserende med R43 |
| Sensibiliserende med R42 | koncentration ≥ 0,2 R42 obligatorisk | |
| Sensibiliserende med R43 | | koncentration ≥ 0,2  % R43 obligatorisk |

Klassificering af stoffet (gas)

Klassificering af det gasformede præparat

sensibiliserende med R42

sensibiliserende med R43

Sensibiliserende med R42

koncentration ≥ 0,2 R42 obligatorisk

Sensibiliserende med R43

koncentration ≥ 0,2  % R43 obligatorisk

6.   Kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske virkninger

6.1.   Ikke-gasformige præparater

For stoffer med disse virkninger er de koncentrationsgrænser, der er fastsat i vægtprocent i tabel 6, i givet fald afgørende for præparatets klassificering. Præparaterne forsynes med følgende faresymboler og risikosætninger:

| Kræftfremkaldende, kategori 1 og 2: | T; R45 eller R49 |
| --- | --- |
| Kræftfremkaldende, kategori 3: | Xn; R40 |
| Mutagen, kategori 1 og 2: | T; R46 |
| Mutagen, kategori 3: | Xn; 1 R68 |
| Reproduktionstoksisk (forplantningsevne), kategori 1 og 2: | T; R60 |
| Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 1 og 2: | T; R61 |
| Reproduktionstoksisk (forplantningsevne), kategori 3: | Xn; R62 |
| Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 3: | Xn; R63 |

Kræftfremkaldende, kategori 1 og 2:

T; R45 eller R49

Kræftfremkaldende, kategori 3:

Xn; R40

Mutagen, kategori 1 og 2:

T; R46

Mutagen, kategori 3:

Xn; 1 R68

Reproduktionstoksisk (forplantningsevne), kategori 1 og 2:

T; R60

Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 1 og 2:

T; R61

Reproduktionstoksisk (forplantningsevne), kategori 3:

Xn; R62

Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 3:

Xn; R63

Tabel 6

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparater |
| --- | --- |
| Kategori 1 og 2 | Kategori 3 |
| Kræftfremkaldende stoffer i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49 | Koncentration ≥ 0,1  % kræftfremkaldende R45 eller R49 obligatorisk efter tilfældet | |
| Kræftfremkaldende stoffer i kategori 3 med R40 | | Koncentration ≥ 1 % kræftfremkaldende R40 obligatorisk (medmindre R45 allerede tildelt
   (*******)) |
| Mutagene stoffer i kategori 1 eller 2 med R46 | Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk | |
| Mutagene stoffer i kategori 3 med R68 | | Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (medmindre R46 allerede tildelt) |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R60 (forplantningsevne) | Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R60 obligatorisk | |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R62 (forplantningsevne) | | Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R62 obligatorisk (medmindre R60 allerede tildelt) |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R61 (skader på afkom) | Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoksisk (skader på afkom) R61 obligatorisk | |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R63 (skader på afkom) | | Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoksisk (skader på afkom) R63 obligatorisk (medmindre R61 allerede tildelt) |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparater

Kategori 1 og 2

Kategori 3

Kræftfremkaldende stoffer i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49

Koncentration ≥ 0,1  % kræftfremkaldende R45 eller R49 obligatorisk efter tilfældet

Kræftfremkaldende stoffer i kategori 3 med R40

Koncentration ≥ 1 % kræftfremkaldende R40 obligatorisk (medmindre R45 allerede tildelt
   (*******))

Mutagene stoffer i kategori 1 eller 2 med R46

Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk

Mutagene stoffer i kategori 3 med R68

Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (medmindre R46 allerede tildelt)

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R60 (forplantningsevne)

Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R60 obligatorisk

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R62 (forplantningsevne)

Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R62 obligatorisk (medmindre R60 allerede tildelt)

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R61 (skader på afkom)

Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoksisk (skader på afkom) R61 obligatorisk

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R63 (skader på afkom)

Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoksisk (skader på afkom) R63 obligatorisk (medmindre R61 allerede tildelt)

6.2.   Gasformige præparater

For gasser med disse virkninger er de koncentrationsgrænser, der er fastsat i volumenprocent i tabel 6a, i givet fald afgørende for præparatets klassificering. Præparaterne forsynes med følgende faresymboler og risikosætninger:

| Kræftfremkaldende, kategori 1 og 2: | T; R45 eller R49 |
| --- | --- |
| Kræftfremkaldende, kategori 3: | Xn; 0 |
| Mutagen, kategori 1 og 2: | T; R46 |
| Mutagen, kategori 3: | Xn;1 R68 |
| Reproduktionstoksisk (forplantningsevne), kategori 1 og 2: | T; R60 |
| Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 1 og 2: | T; R61 |
| Reproduktionstoksisk (forplatningsevne), kategori 3: | Xn; R62 |
| Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 3: | Xn; R63 |

Kræftfremkaldende, kategori 1 og 2:

T; R45 eller R49

Kræftfremkaldende, kategori 3:

Xn; 0

Mutagen, kategori 1 og 2:

T; R46

Mutagen, kategori 3:

Xn;1 R68

Reproduktionstoksisk (forplantningsevne), kategori 1 og 2:

T; R60

Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 1 og 2:

T; R61

Reproduktionstoksisk (forplatningsevne), kategori 3:

Xn; R62

Reproduktionstoksisk (skader på afkom), kategori 3:

Xn; R63

Tabel 6a

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| Kategori 1 og 2 | Kategori 3 |
| Kræftfremkaldende stoffer i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49 | Koncentration ≥ 0,1  % kræftfremkaldende R45 eller R49 obligatorisk efter tilfældet | |
| Kræftfremkaldende stoffer i kategori 3 med R40 | | Koncentration ≥ 1 % kræftfremkaldende R40 obligatorisk (medmindre R45 allerede tildelt) (********) |
| Mutagene stoffer i kategori 1 eller 2 med R46 | Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk | |
| Mutagene stoffer i kategori 3 med R68 | | Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (medmindre R46 allerede tildelt) |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R60 (forplantningsevne) | Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R60 obligatorisk | |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R62 (forplantningsevne) | | Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R62 obligatorisk (medmindre R60 allerede tildelt) |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R61 (skader på afkom) | Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoksisk (skader på afkom) R61 obligatorisk | |
| Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R63 (skader på afkom) | | Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoksiske (skader på afkom) R63 obligatorisk (medmindre R61 allerede tildelt) |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

Kategori 1 og 2

Kategori 3

Kræftfremkaldende stoffer i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49

Koncentration ≥ 0,1  % kræftfremkaldende R45 eller R49 obligatorisk efter tilfældet

Kræftfremkaldende stoffer i kategori 3 med R40

Koncentration ≥ 1 % kræftfremkaldende R40 obligatorisk (medmindre R45 allerede tildelt) (********)

Mutagene stoffer i kategori 1 eller 2 med R46

Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk

Mutagene stoffer i kategori 3 med R68

Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (medmindre R46 allerede tildelt)

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R60 (forplantningsevne)

Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R60 obligatorisk

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R62 (forplantningsevne)

Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoksisk (forplantningsevne) R62 obligatorisk (medmindre R60 allerede tildelt)

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 1 eller 2 med R61 (skader på afkom)

Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoksisk (skader på afkom) R61 obligatorisk

Reproduktionstoksiske stoffer i kategori 3 med R63 (skader på afkom)

Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoksiske (skader på afkom) R63 obligatorisk (medmindre R61 allerede tildelt)

---

(*)  Til angivelse af indgivelses-/eksponeringsmåde (eksp. måde) anvendes kombinerede sætninger som vist i punkt 3.2.1, 3.2.2 og 3.2.3 i klassificeringskriterierne (bilag VI til direktiv 67/548/EØF)

(**)  Til angivelse af indgivelses-/eksponeringsmåde (eksp. måde) anvendes kombinerede sætninger som vist i punkt 3.2.1, 3.2.2 og 3.2.3 i klassificeringskriterierne (bilag VI til direktiv 67/548/EØF)

(***)  Til angivelse af indgivelses-/eksponeringsmåde (eksp. måde) anvendes kombinerede sætninger som vist i punkt 3.2.1, 3.2.2 og 3.2.3 i klassificeringskriterierne (bilag VI til direktiv 67/548/EØF).

(****)  Til angivelse af indgivelses-/eksponeringsmåde (eksp. måde) anvendes kombinerede sætninger som vist i punkt 3.2.1, 3.2.2 og 3.2.3 i klassificeringskriterierne (bilag VI til direktiv 67/548/EØF)

(*****)  I følge klassificeringskriterierne (bilag VI til direktiv 67/548/EØF) skal ætsende stoffer, der er forsynet med risikosætning R35 eller R34, betragtes, som om de også var forsynet med risikosætning R41. Hvis præparatet indeholder ætsende stoffer med R35 eller R34 i koncentrationer under grænserne for klassificering af præparatet som ætsende, kan sådanne stoffer derfor bevirke klassificering af præparatet som lokalirriterende med R41 eller lokalirriterende med R36.

(******)  Ifølge klassificeringskriterierne (bilag VI til direktiv 67/548/EØF) skal ætsende stoffer, der er forsynet med risikosætning R35 eller R34, betragtes, som om de også var forsynet med risikosætning R41. Hvis præparatet indeholder ætsende stoffer med R35 eller R34 i koncentrationer under grænserne for klassificering af præparatet som ætsende, kan sådanne stoffer derfor bevirke klassificering af præparatet som lokalirriterende med R41 eller lokalirriterende med R36.

(*******)  Når præparatet er tildelt både R49 og R40, skal begge R-sætninger angives, eftersom der i R40 ikke tages stilling til eksponeringsvejen, mens R49 kun gælder i tilfælde af indånding.

(********)  Når præparatet er tildelt både R49 og R40, skal begge R-sætninger angives, eftersom der i R40 ikke tages stilling til eksponeringsvejen, mens R49 kun gælder i tilfælde af indånding

BILAG III

METODER TIL EVALUERING AF MILJØFAREN VED ET PRÆPARAT I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 7

INDLEDNING

Den systematiske vurdering af alle de miljøfarlige virkninger udtrykkes ved hjælp af koncentrationsgrænser udtrykt i vægtprocent, bortset fra gasformige præparatet, hvor de udtrykkes i volumenprocent, i forhold til klassificeringen af det pågældende stof.

Del A fastsætter beregningsmetoden i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, litra a), og fastlægger, hvilke risikosætninger der kræves ved klassificeringen af præparater.

Del B fastsætter, hvilke koncentrationsgrænser der skal anvendes ved den almindelige metode, samt de relevante faresymboler og risikosætninger for klassificering.

I henhold til artikel 7, stk. 1, litra a), skal miljøfaren ved et præparat vurderes efter den almindelige metode, der er beskrevet i dette bilags del A og B, og der skal anvendes individuelle koncentrationsgrænser.

| a) | Når der for de farlige stoffer på listen i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 er fastsat koncentrationsgrænser, der er nødvendige for anvendelse af den vurderingsmetode, der er beskrevet i dette bilags del A, skal disse koncentrationsgrænser anvendes. |
| --- | --- |

a)

Når der for de farlige stoffer på listen i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 er fastsat koncentrationsgrænser, der er nødvendige for anvendelse af den vurderingsmetode, der er beskrevet i dette bilags del A, skal disse koncentrationsgrænser anvendes.

| b) | Når de farlige stoffer ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden de koncentrationsgrænser, der er nødvendige for anvendelse af den vurderingsmetode, der er beskrevet i del A i dette bilag, benyttes de koncentrationsgrænser, der følger af del B i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Når de farlige stoffer ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden de koncentrationsgrænser, der er nødvendige for anvendelse af den vurderingsmetode, der er beskrevet i del A i dette bilag, benyttes de koncentrationsgrænser, der følger af del B i dette bilag.

Del C fastsætter undersøgelsesmetoder til vurdering af farer for vandmiljøet.

DEL A

Procedure for vurdering af miljøfaren

a)   Vandmiljø

I.   Almindelig metode til vurdering af faren for vandmiljøet

I den almindelige metode til vurdering af faren for vandmiljøet tages der hensyn til alle 2 de farer, et præparat kan indebære for dette miljø, i overensstemmelse med følgende regler:

Følgende præparater skal klassificeres som miljøfarlige:

| 1. | og skal forsynes med faresymbolet N, farebetegnelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R50 og R53 (R50-53): |
| --- | --- |

1.

og skal forsynes med faresymbolet N, farebetegnelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R50 og R53 (R50-53):

| 1.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

1.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 1), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 1), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 1.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.1.1, litra a) eller b), men for hvilke:



  hvor:







  PN, R50-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53 |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50-53 | = | er den grænse R50-53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50-53, udtrykt i vægtprocent |

1.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.1.1, litra a) eller b), men for hvilke:

Image

hvor:

PN, R50-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53

LN, R50-53

=

er den grænse R50-53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50-53, udtrykt i vægtprocent

| 2. | og skal forsynes med faresymbolet N, farebetegnelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R51 og R53 (R51-53), medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt. I.1: |
| --- | --- |

2.

og skal forsynes med faresymbolet N, farebetegnelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R51 og R53 (R51-53), medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt. I.1:

| 2.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53 eller R51-53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

2.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53 eller R51-53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 1), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 1), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 2.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53 eller R51-53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt. I.2.1, litra a) eller b), men for hvilke:



  hvor:







  PN, R50-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53 |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 51-53 |
| LN, R51-53 | = | er den respektive grænse R51-53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50-53 eller 51-53, udtrykt i vægtprocent |

2.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53 eller R51-53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt. I.2.1, litra a) eller b), men for hvilke:

Image

hvor:

PN, R50-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53

PN, R51-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 51-53

LN, R51-53

=

er den respektive grænse R51-53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50-53 eller 51-53, udtrykt i vægtprocent

| 3. | og skal forsynes med risikosætning R 52 og R53 (R52-53), medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1 eller I.2: |
| --- | --- |

3.

og skal forsynes med risikosætning R 52 og R53 (R52-53), medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1 eller I.2:

| 3.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

3.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 1), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 1), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 3.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.3.1, litra a) eller b), men for hvilke:



  hvor:







  PN, R50-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53 |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 51-53 |
| PR52-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 52-53 |
| LR52-53 | = | er den respektive grænse R52-53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50-53, 51-53 eller 52-53, udtrykt i vægtprocent |

3.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.3.1, litra a) eller b), men for hvilke:

Image

hvor:

PN, R50-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53

PN, R51-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 51-53

PR52-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 52-53

LR52-53

=

er den respektive grænse R52-53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50-53, 51-53 eller 52-53, udtrykt i vægtprocent

| 4. | og skal forsynes med faresymbolet N, farebetegnelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R50, medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1: |
| --- | --- |

4.

og skal forsynes med faresymbolet N, farebetegnelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R50, medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1:

| 4.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

4.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 2), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 2), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 4.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.4.1, litra a) eller b), men for hvilke:



  hvor:







  PN, R50 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50 |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50 | = | er den grænse R50, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50, udtrykt i vægtprocent |

4.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.4.1, litra a) eller b), men for hvilke:

Image

hvor:

PN, R50

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50

LN, R50

=

er den grænse R50, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50, udtrykt i vægtprocent

| 4.3. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50, men som ikke opfylder kriterierne i punkt I.4.1 eller I.4.2, og som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, for hvilke:



  hvor:







  PN, R50 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50 |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53 |
| LN, R50 | = | er den grænse R50, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50 eller 50-53, udtrykt i vægtprocent |

4.3.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50, men som ikke opfylder kriterierne i punkt I.4.1 eller I.4.2, og som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, for hvilke:

Image

hvor:

PN, R50

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50

PN, R50-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53

LN, R50

=

er den grænse R50, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 50 eller 50-53, udtrykt i vægtprocent

| 5. | og skal forsynes med risikosætning R53, medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1, I.2, I.3 eller I.4: |
| --- | --- |

5.

og skal forsynes med risikosætning R53, medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1, I.2, I.3 eller I.4:

| 5.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R52 i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

5.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R52 i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 3), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 3), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 5.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R52, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.5.1, litra a) eller b), men for hvilke:



  hvor:







  PR52 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 52 |
| --- | --- | --- | --- |
| LR52 | = | er den grænse R52, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 52, udtrykt i vægtprocent |

5.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R52, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.5.1, litra a) eller b), men for hvilke:

Image

hvor:

PR52

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 52

LR52

=

er den grænse R52, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 52, udtrykt i vægtprocent

| 6. | og skal forsynes med risikosætning R53, medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1, I.2 eller I.3: |
| --- | --- |

6.

og skal forsynes med risikosætning R53, medmindre præparatet i forvejen er klassificeret i overensstemmelse med punkt I.1, I.2 eller I.3:

| 6.1. | præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

6.1.

præparater, som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R53, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 4), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 4), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

| 6.2. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.6.1, litra a) eller b), men for hvilke:



  hvor:







  PR53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 53 |
| --- | --- | --- | --- |
| LR53 | = | er den grænse R53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 53, udtrykt i vægtprocent |

6.2.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R53, i koncentrationer, der hver for sig er lavere end de grænser, der er anført i punkt I.6.1, litra a) eller b), men for hvilke:

Image

hvor:

PR53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 53

LR53

=

er den grænse R53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 53, udtrykt i vægtprocent

| 6.3. | præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R53, men som ikke opfylder kriterierne i punkt I.6.2, og som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, R51-52 eller R52-53, for hvilke:



  hvor:







  PR53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 53 |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53 |
| PN, R51-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 51-53 |
| PR52-53 | = | er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 52-53 |
| LR53 | = | er den respektive grænse R53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 53, 50-53, 51-53 eller 52-53, udtrykt i vægtprocent |

6.3.

præparater, som indeholder flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R53, men som ikke opfylder kriterierne i punkt I.6.2, og som indeholder et eller flere stoffer, der er klassificeret som miljøfarlige og forsynet med risikosætning R50-53, R51-52 eller R52-53, for hvilke:

Image

hvor:

PR53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 53

PN, R50-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 50-53

PN, R51-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 51-53

PR52-53

=

er vægtprocenten af hvert miljøfarligt stof i præparatet, som er forsynet med R-sætning 52-53

LR53

=

er den respektive grænse R53, der er fastsat for hvert miljøfarligt stof, der er forsynet med R-sætning 53, 50-53, 51-53 eller 52-53, udtrykt i vægtprocent

b)   Andre miljøer end vandmiljøet

1)   OZONLAGET

I.   Den almindelige metode til vurdering af præparater, der er farlige for ozonlaget

Følgende præparater skal klassificeres som miljøfarlige:

| 1. | og skal forsynes med faresymbolet N, fareangivelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R59: |
| --- | --- |

1.

og skal forsynes med faresymbolet N, fareangivelsen »miljøfarlig« samt risikosætning R59:

| 1.1. | præparater, som indeholder mindst ét stof, der er klassificeret som miljøfarligt og forsynet med faresymbolet N samt risikosætning R59, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:






  a) | enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer |
| --- | --- | --- |

1.1.

præparater, som indeholder mindst ét stof, der er klassificeret som miljøfarligt og forsynet med faresymbolet N samt risikosætning R59, i koncentrationer, der hver for sig er lig med eller større end:

a)

enten den koncentration, der er fastsat i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 for det eller de pågældende stoffer

| b) | eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 5), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser |
| --- | --- |

b)

eller den koncentration, der er fastsat i del B i dette bilag (tabel 5), såfremt stoffet (stofferne) ikke er opført i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 eller er opført deri uden koncentrationsgrænser

2)   DET TERRESTRISKE MILJØ

I.   Vurdering af præparater, der er farlige for det terrestriske miljø

Klassificering af præparater ved anvendelse af følgende risikosætninger vil ske, når de detaljerede kriterier for anvendelse af disse sætninger er blevet optaget i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

| R54 | Giftig for planter |
| --- | --- |
| R55 | Giftig for dyr |
| R56 | Giftig for organismer i jordbunden |
| R57 | Giftig for bier |
| R58 | Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i miljøet |

R54

Giftig for planter

R55

Giftig for dyr

R56

Giftig for organismer i jordbunden

R57

Giftig for bier

R58

Kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i miljøet

DEL B

Koncentrationsgrænser til brug ved vurdering af miljøfarerne

I.   For vandmiljøet

De koncentrationsgrænser, der er fastsat i vægtprocent i nedenstående tabeller, er afgørende for præparatets klassificering i forhold til koncentrationen af det eller de enkelte tilstedeværende stoffer, hvis klassificering ligeledes angives.

Tabel 1a

Akut giftighed for vandmiljøet og uønskede langtidsvirkninger

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| N, R50-53 | N, R51-53 | R52-53 |
| N, R50-53 | se tabel 1b | se tabel 1b | se tabel 1b |
| N, R51-53 | | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn < 25 % |
| R52-53 | | | Cn ≥ 25 % |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet

N, R50-53

N, R51-53

R52-53

N, R50-53

se tabel 1b

se tabel 1b

se tabel 1b

N, R51-53

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn < 25 %

R52-53

Cn ≥ 25 %

For præparater indeholdende et stof, som er klassificeret som N, R50-53, gælder koncentrationsgrænser og deraf følgende klassifikation som angivet i tabel 1b.

Tabel 1b

Akut giftighed for vandmiljøet og uønskede langtidsvirkninger af stoffer, som er meget giftige for vandmiljøet

| LC50- eller EC50-værdi (L, litra e)C50) for stof klassificeret som N, R50-53 (mg/l) | Klassificering af præparatet |
| --- | --- |
| N, R50-53 | N, R51-53 | R52-53 |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn < 25 % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % | 0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  % |
| For præparater indeholdende stoffer med en LC50- eller EC50-værdi, som er mindre end 0,00001  mg/l, beregnes koncentrationsgrænserne på tilsvarende måde (med faktor 10-intervaller). |

LC50- eller EC50-værdi (L, litra e)C50) for stof klassificeret som N, R50-53 (mg/l)

Klassificering af præparatet

N, R50-53

N, R51-53

R52-53

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn < 25 %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  %

For præparater indeholdende stoffer med en LC50- eller EC50-værdi, som er mindre end 0,00001  mg/l, beregnes koncentrationsgrænserne på tilsvarende måde (med faktor 10-intervaller).

Tabel 2

Akut giftighed for vandmiljøet

| LC50- eller EC50-værdi (L, litra e)C50) for stof klassificeret som N, R50 eller som N, R50-53 (mg/l) | Klassificering af præparatet N, R50 |
| --- | --- |
| 0,1 < L, litra e)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % |
| 0,01 < L, litra e)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % |
| 0,001 < L, litra e)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % |
| 0,0001 < L, litra e)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % |
| 0,00001 < L, litra e)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % |
| For præparater indeholdende stoffer med en LC50- eller EC50-værdi, som er mindre end 0,00001  mg/l, beregnes koncentrationsgrænserne på tilsvarende måde (med faktor 10-intervaller). |

LC50- eller EC50-værdi (L, litra e)C50) for stof klassificeret som N, R50 eller som N, R50-53 (mg/l)

Klassificering af præparatet N, R50

0,1 < L, litra e)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

0,01 < L, litra e)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,001 < L, litra e)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,0001 < L, litra e)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,00001 < L, litra e)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

For præparater indeholdende stoffer med en LC50- eller EC50-værdi, som er mindre end 0,00001  mg/l, beregnes koncentrationsgrænserne på tilsvarende måde (med faktor 10-intervaller).

Tabel 3

Giftighed for vandmiljøet

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet R52 |
| --- | --- |
| 52 | koncentration ≥ 25 % |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet R52

52

koncentration ≥ 25 %

Tabel 4

Uønskede langtidsvirkninger

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet R 53 |
| --- | --- |
| R 53 | koncentration ≥ 25 % |
| N, R50-53 | koncentration ≥ 25 % |
| N, R51-53 | koncentration ≥ 25 % |
| R52-53 | koncentration ≥ 25 % |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet R 53

R 53

koncentration ≥ 25 %

N, R50-53

koncentration ≥ 25 %

N, R51-53

koncentration ≥ 25 %

R52-53

koncentration ≥ 25 %

II.   For andre miljøer end vandmiljøet

De koncentrationsgrænser, der er fastsat i vægtprocent eller, for så vidt angår gasformige præparater, i volumenprocent i nedenstående tabeller, er afgørende for præparatets klassificering i forhold til koncentrationen af det eller de enkelte tilstedeværende stoffer, hvis klassificering ligeledes angives.

Tabel 5

Farlig for ozonlaget

| Klassificering af stoffet | Klassificering af præparatet N, R59 |
| --- | --- |
| N med R59 | Cn ≥ 0,1  % |

Klassificering af stoffet

Klassificering af præparatet N, R59

N med R59

Cn ≥ 0,1  %

DEL C

Undersøgelsesmetoder til evaluering af farer for vandmiljøet

Klassificering af et præparat sker oftest efter den almindelige metode. Til bestemmelse af akut giftighed for vandmiljøet kan det dog i visse tilfælde være hensigtsmæssigt at foretage undersøgelser af præparatet.

Resultatet af disse undersøgelser af præparatet kan kun ændre den klassificering med hensyn til akut giftighed for vandmiljøet, som den almindelige metode har resulteret i.

Hvis den, der er ansvarlig for markedsføringen, vælger at foretage sådanne undersøgelser, skal de gennemføres i overensstemmelse med kvalitetskriterierne for metoderne i del C i bilaget til forordning (EF) nr. 440/2008.

Undersøgelserne skal endvidere gennemføres på alle tre arter i overensstemmelse med kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF (alger, dafnier og fisk), medmindre præparatet allerede efter undersøgelsen på en af arterne er blevet placeret i den højeste fareklasse for akut giftighed for vandmiljøet, eller der allerede foreligger et resultat af undersøgelserne inden dette direktivs ikrafttræden.

BILAG IV

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR BEHOLDERE, SOM INDEHOLDER PRÆPARATER, DER UDBYDES ELLER SÆLGES TIL OFFENTLIGHEDEN

DEL A

Beholdere, som skal være forsynet med børnesikre lukninger

| 1. | Beholdere, som indeholder præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden, og som er etiketteret som meget giftige, giftige eller ætsende efter forskrifterne i artikel 10 og på de vilkår, der er fastsat i artikel 6, skal uanset rumindholdet være forsynet med børnesikre lukninger. |
| --- | --- |

1.

Beholdere, som indeholder præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden, og som er etiketteret som meget giftige, giftige eller ætsende efter forskrifterne i artikel 10 og på de vilkår, der er fastsat i artikel 6, skal uanset rumindholdet være forsynet med børnesikre lukninger.

| 2. | Beholdere, som indeholder præparater, der indebærer sundhedsfare ved indånding (Xn, R65), og som er klassificeret og etiketteret i overensstemmelse med punkt 3.2.3 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF, skal uanset rumindholdet være forsynet med børnesikre lukninger, dog ikke præparater, der markedsføres i form af aerosoler eller i en beholder forsynet med et forseglet sprøjtesystem. |
| --- | --- |

2.

Beholdere, som indeholder præparater, der indebærer sundhedsfare ved indånding (Xn, R65), og som er klassificeret og etiketteret i overensstemmelse med punkt 3.2.3 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF, skal uanset rumindholdet være forsynet med børnesikre lukninger, dog ikke præparater, der markedsføres i form af aerosoler eller i en beholder forsynet med et forseglet sprøjtesystem.

| 3. | Beholdere, som indeholder mindst et af nedennævnte stoffer i en koncentration, der er lig med eller større end den nedenfor anførte









  Nr. | Stof | Maksimal koncentration |
| --- | --- | --- | --- |
| CAS-nummer | Navn | Einecs-nr. |
| 1 | 67-56-1 | Methanol | 2 006 596 | ≥ 3 % |
| 2 | 75-09-2 | Dichlor-methan | 2 008 389 | ≥ 1 % |

3.

Beholdere, som indeholder mindst et af nedennævnte stoffer i en koncentration, der er lig med eller større end den nedenfor anførte

Nr.

Stof

Maksimal koncentration

CAS-nummer

Navn

Einecs-nr.

1

67-56-1

Methanol

2 006 596

≥ 3 %

2

75-09-2

Dichlor-methan

2 008 389

≥ 1 %

og som udbydes eller sælges til offentligheden, skal uanset rumindholdet være forsynet med børnesikre lukninger.

DEL B

Beholdere, som skal bære en fareangivelse, der kan opfattes ved berøring

Beholdere, som indeholder præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden, og som er etiketteret som meget giftige, giftige, ætsende, sundhedsskadelige, yderst brandfarlige eller meget brandfarlige efter forskrifterne i artikel 10 og på de i artikel 5 og 6 fastsatte vilkår, skal uanset rumindholdet bære en fareangivelse, der kan opfattes ved berøring.

Denne bestemmelse gælder ikke for aerosoler, der klassificeres og etiketteres som yderst brandfarlige eller meget brandfarlige.

BILAG V

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR ETIKETTERING AF VISSE PRÆPARATER

A.   Særlige bestemmelser vedrørende præparater, der er klassificeret som farlige i henhold til artikel 5, 6 og 7

1.   Præparater, der sælges til privat brug

| 1.1. | Etiketten på emballage, som indeholder sådanne præparater, skal ud over de specifikke sikkerhedsforskrifter være anført den relevante sikkerhedsforskrift S1, S2, S45 eller S46 efter de kriterier, der er fastsat i bilag VI til direktiv 67/548/EØF. |
| --- | --- |

1.1.

Etiketten på emballage, som indeholder sådanne præparater, skal ud over de specifikke sikkerhedsforskrifter være anført den relevante sikkerhedsforskrift S1, S2, S45 eller S46 efter de kriterier, der er fastsat i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

| 1.2. | Såfremt sådanne præparater er klassificeret som meget giftige (T+), giftige (T) eller ætsende (C), og det er fysisk umuligt at anføre denne information på selve emballagen, skal emballagen til disse præparater ledsages af en nøjagtig og let forståelig brugsanvisning, om nødvendigt med oplysninger om destruering af den tomme emballage. |
| --- | --- |

1.2.

Såfremt sådanne præparater er klassificeret som meget giftige (T+), giftige (T) eller ætsende (C), og det er fysisk umuligt at anføre denne information på selve emballagen, skal emballagen til disse præparater ledsages af en nøjagtig og let forståelig brugsanvisning, om nødvendigt med oplysninger om destruering af den tomme emballage.

2.   Præparater, der påføres ved sprøjtning

Etiketten på emballage til sådanne præparater skal være forsynet med sikkerhedsforskrift S23 ledsaget af sikkerhedsforskrift S38 eller S51 valgt efter de anvendelseskriterier, der er fastsat i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

3.   Præparater, der indeholder et stof, som er forsynet med risikosætning R33: Kan ophobes i kroppen efter gentagen brug

Såfremt præparatet indeholder mindst ét stof forsynet med risikosætning R33, skal denne sætnings ordlyd, som anført i bilag III til direktiv 67/548/EØF, anføres på etiketten på præparatets emballage, såfremt dette stof findes i præparatet i en koncentration på 1 % eller derover, medmindre der er fastsat andre værdier i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008.

4.   Præparater, der indeholder et stof, som er forsynet med risikosætning R64: Kan skade børn i ammeperioden

Såfremt præparatet indeholder mindst ét stof forsynet med risikosætning R64, skal denne sætnings ordlyd, som anført i bilag III til direktiv 67/548/EØF, anføres på etiketten på præparatets emballage, såfremt dette stof findes i præparatet i en koncentration på 1 % eller derover, medmindre der er fastsat andre værdier i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008.

B.   Særlige bestemmelser vedrørende præparater, uden hensyn til deres klassificering i henhold til artikel 5, 6 og 7

1.   Præparater, der indeholder bly

| 1.1. | Maling og lakker
  Etiketten på emballage til maling og lakker, hvis samlede blyindhold, fastsat i henhold til ISO-standard 6503:1984, overstiger 0,15 % (udtrykt som metallets vægt) af præparatets samlede vægt, skal være forsynet med følgende påskrift:
  »Indeholder bly. Må ikke anvendes på genstande, som børn vil kunne tygge eller sutte på«
  For emballager, hvis indhold er under 125 ml, kan påskriften være følgende:
  »Advarsel! Indeholder bly«. |
| --- | --- |

1.1.

Maling og lakker

Etiketten på emballage til maling og lakker, hvis samlede blyindhold, fastsat i henhold til ISO-standard 6503:1984, overstiger 0,15 % (udtrykt som metallets vægt) af præparatets samlede vægt, skal være forsynet med følgende påskrift:

»Indeholder bly. Må ikke anvendes på genstande, som børn vil kunne tygge eller sutte på«

For emballager, hvis indhold er under 125 ml, kan påskriften være følgende:

»Advarsel! Indeholder bly«.

2.   Præparater, der indeholder cyanocrylater

| 2.1. | Lim og klister
  Den inderste emballage indeholdende klæbestoffer på cyanocrylatbasis skal være forsynet med følgende påskrift:
  »Cyanocrylat
  Farligt
  Klæber til huden og øjnene på få sekunder
  Opbevares utilgængeligt for børn«.
  Emballagen skal være ledsaget af passende sikkerhedsforskrifter. |
| --- | --- |

2.1.

Lim og klister

Den inderste emballage indeholdende klæbestoffer på cyanocrylatbasis skal være forsynet med følgende påskrift:

»Cyanocrylat

Farligt

Klæber til huden og øjnene på få sekunder

Opbevares utilgængeligt for børn«.

Emballagen skal være ledsaget af passende sikkerhedsforskrifter.

3.   Præparater, der indeholder isocyanater

Etiketten på emballage til præparater, som indeholder isocyanater (monomerer, oligomerer, præpolymerer osv., hver for sig eller sammenblandede), skal være forsynet med følgende påskrift:

»Indeholder isocyanater

Se fabrikantens oplysninger«.

4.   Præparater, der indeholder epoxyforbindelser med en gennemsnitlig molekylevægt ≤ 700

4.

Præparater, der indeholder epoxyforbindelser med en gennemsnitlig molekylevægt ≤ 700

Etiketten på emballage til præparater, der indeholder epoxyforbindelser med en gennemsnitlig molekylevægt på ≤ 700, skal være forsynet med følgende påskrift:

»Indeholder epoxyforbindelser

Se fabrikantens oplysninger«.

5.   Præparater, der indeholder aktivt chlor, og som sælges til offentligheden

5.

Præparater, der indeholder aktivt chlor, og som sælges til offentligheden

Etiketten på emballage til præparater, der indeholder mere end 1 % aktivt chlor, skal være forsynet med følgende påskrift:

»Advarsel! Må ikke anvendes i forbindelse med andre produkter, da der kan frigøres farlige luftarter (chlor)«.

6.   Præparater, der indeholder cadmium (legeringer), og som skal bruges til lodning og svejsning

6.

Præparater, der indeholder cadmium (legeringer), og som skal bruges til lodning og svejsning

Etiketten på emballage til sådanne præparater skal være forsynet med følgende påskrift, som skal være let læselig og ikke må kunne fjernes:

»Advarsel! Indeholder cadmium

Der udvikles farlige dampe under anvendelsen

Se fabrikantens oplysninger

Overhold sikkerhedsforskrifterne«.

7.   Præparater i form af aerosoler

7.

Præparater i form af aerosoler

Uden at dette indskrænker bestemmelserne i dette direktiv, er præparater i form af aerosoler også omfattet af etiketteringsbestemmelserne i overensstemmelse med punkt 2.2 og 2.3 i bilaget til direktiv 75/324/EØF.

8.   Præparater, som indeholder stoffer, der endnu ikke er fuldstændigt undersøgt

8.

Præparater, som indeholder stoffer, der endnu ikke er fuldstændigt undersøgt

Såfremt præparatet indeholder mindst ét stof, som i overensstemmelse direktiv 67/548/EØF er forsynet med påskriften »Forsigtig — stoffet er endnu ikke undersøgt fuldstændigt«, skal etiketten på præparatets emballage være forsynet med påskriften »Forsigtig — dette produkt indeholder et stof, der endnu ikke er fuldstændigt undersøgt«, såfremt dette stof er til stede i en koncentration på 1 % eller derover.

9.   Præparater, der ikke er klassificeret som sensibiliserende, men som indeholder mindst ét sensibiliserende stof

9.

Præparater, der ikke er klassificeret som sensibiliserende, men som indeholder mindst ét sensibiliserende stof

Etiketten på emballage til præparater, som indeholder mindst ét stof, der er klassificeret som sensibiliserende og forekommer i koncentrationer, der er lig med eller større end 0,1 %, eller i koncentrationer, der er lig med eller større end den i den særlige note i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 angivne koncentration, skal være forsynet med følgende påskrift:

»Indeholder [navn på det sensibiliserende stof]. Kan udløse allergisk reaktion«.

10.   Flydende præparater, som indeholder halogenerede kulbrinter

10.

Flydende præparater, som indeholder halogenerede kulbrinter

For flydende præparater, for hvilke der ikke er angivet et flammepunkt eller er angivet et flammepunkt ved temperaturer på over 55 oC, og som indeholder et halogeneret kulbrinte og mere end 5 % brandfarlige eller meget brandfarlige stoffer, skal etiketten på emballagen være forsynet med en af følgende påskrifter:

o

»Brandfarlig ved brug« eller »Meget brandfarlig ved brug«.

11.   Præparater, der indeholder et stof, som er forsynet med risikosætning R67: Dampe kan give sløvhed og svimmelhed

11.

Præparater, der indeholder et stof, som er forsynet med risikosætning R67: Dampe kan give sløvhed og svimmelhed

Såfremt præparatet indeholder et eller flere stoffer forsynet med risikosætning R67, skal denne sætnings ordlyd, som anført i bilag III til direktiv 67/548/EØF, anføres på etiketten på præparatets emballage, såfremt disse stoffer findes i præparatet i en samlet koncentration på 15 % eller derover, medmindre:

| — | præparatet i forvejen er klassificeret med sætning R20, R23, R26, R68/20, R39/23 eller R39/26 |
| --- | --- |

—

præparatet i forvejen er klassificeret med sætning R20, R23, R26, R68/20, R39/23 eller R39/26

| — | eller præparatets emballage indeholder 125 ml eller derunder. |
| --- | --- |

—

eller præparatets emballage indeholder 125 ml eller derunder.

12.   Cementer og cementpræparater

12.

Cementer og cementpræparater

Etiketten på emballage til cementer og cementpræparater med et indhold af opløseligt chrom (VI) på over 0,0002 % af cementens totale tørvægt skal være forsynet med følgende påskrift:

»Indeholder chrom (VI). Kan udløse allergisk reaktion«

medmindre præparatet i forvejen er klassificeret som sensibiliserende med sætning R43.

C.   Særlige bestemmelser vedrørende præparater, der ikke er klassificeret som farlige i henhold til artikel 5, 6 og 7, men som indeholder mindst ét farligt stof

C.

Særlige bestemmelser vedrørende præparater, der ikke er klassificeret som farlige i henhold til artikel 5, 6 og 7, men som indeholder mindst ét farligt stof

1.   Præparater, som ikke er bestemt til privat brug

1.

Præparater, som ikke er bestemt til privat brug

Etiketten på emballage til de præparater, der er omhandlet i artikel 31, stk. 3), litra a) og (c) i forordning (EF) nr. 1907/2006, skal være forsynet med følgende påskrift:

»Leverandørbrugsanvisning kan rekvireres af erhvervsmæssige brugere«.

BILAG VI

ANSØGNING OM HEMMELIGHOLDELSE AF ET STOFS KEMISKE IDENTITET

DEL A

Oplysninger, der skal angives i ansøgningen om hemmeligholdelse

Indledning

| A. | Artikel 14 indeholder nøje bestemmelser om, hvilke betingelser der skal være opfyldt for, at den, der er ansvarlig for markedsføringen, kan påberåbe sig hemmeligholdelse. |
| --- | --- |

A.

Artikel 14 indeholder nøje bestemmelser om, hvilke betingelser der skal være opfyldt for, at den, der er ansvarlig for markedsføringen, kan påberåbe sig hemmeligholdelse.

| B. | For at undgå gentagne ansøgninger om hemmeligholdelse af det samme stof anvendt i forskellige præparater, er én ansøgning om beskyttelse tilstrækkelig, hvis flere præparater:






  — | indeholder de samme farlige bestanddele i omtrent de samme koncentrationer |
| --- | --- | --- |

B.

For at undgå gentagne ansøgninger om hemmeligholdelse af det samme stof anvendt i forskellige præparater, er én ansøgning om beskyttelse tilstrækkelig, hvis flere præparater:

—

indeholder de samme farlige bestanddele i omtrent de samme koncentrationer

| — | klassificeres og mærkes på samme måde |
| --- | --- |

—

klassificeres og mærkes på samme måde

| — | tilsigtes anvendt på samme måde. |
| --- | --- |

—

tilsigtes anvendt på samme måde.

For et bestemt stof skal der i forhold til alle de pågældende præparater benyttes samme alternative betegnelse til at dække over dets kemiske identitet. Endvidere skal ansøgninger om hemmeligholdelse indeholde alle de oplysninger, der er anført nedenfor, især hvert enkelt præparats navn eller handelsbetegnelse.

| C. | Den alternative betegnelse på etiketten skal være den samme som den, der findes i afsnit 3 »Sammensætning/oplysning om indholdsstoffer« i bilag II til forordning (EF) nr. 1907/2006.
  Det betyder, at der skal benyttes en alternativ betegnelse, der giver tilstrækkelige oplysninger om stoffet til, at præparatet kan håndteres risikofrit. |
| --- | --- |

C.

Den alternative betegnelse på etiketten skal være den samme som den, der findes i afsnit 3 »Sammensætning/oplysning om indholdsstoffer« i bilag II til forordning (EF) nr. 1907/2006.

Det betyder, at der skal benyttes en alternativ betegnelse, der giver tilstrækkelige oplysninger om stoffet til, at præparatet kan håndteres risikofrit.

| D. | Ved fremsættelse af en anmodning om anvendelse af en alternativ betegnelse skal den, der er ansvarlig for markedsføringen, tage hensyn til behovet for at forelægge fyldestgørende oplysninger, så det bliver muligt at træffe de nødvendige sundheds- og sikkerhedsforholdsregler på arbejdsstedet og sikre, at de risici, der er forbundet med håndteringen af præparaterne, kan mindskes mest muligt. |
| --- | --- |

D.

Ved fremsættelse af en anmodning om anvendelse af en alternativ betegnelse skal den, der er ansvarlig for markedsføringen, tage hensyn til behovet for at forelægge fyldestgørende oplysninger, så det bliver muligt at træffe de nødvendige sundheds- og sikkerhedsforholdsregler på arbejdsstedet og sikre, at de risici, der er forbundet med håndteringen af præparaterne, kan mindskes mest muligt.

Ansøgning om hemmeligholdelse

I overensstemmelse med artikel 14 skal en ansøgning om hemmeligholdelse obligatorisk indeholde følgende oplysninger:

| 1. | Navn og fuldstændig adresse og telefonnummer på den person etableret inden for Unionen, der er ansvarlig for markedsføringen, det være sig fabrikanten, importøren eller forhandleren. |
| --- | --- |

1.

Navn og fuldstændig adresse og telefonnummer på den person etableret inden for Unionen, der er ansvarlig for markedsføringen, det være sig fabrikanten, importøren eller forhandleren.

| 2. | Nøjagtig angivelse af, hvilke stoffer der foreslås hemmeligholdelse af og den alternative betegnelse:








  CAS-nummer | Einecs-nummer | Kemisk betegnelse ifølge international nomenklatur og klassificering
  (Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, eller foreløbig klassificering) | Alternative betegnelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | | | |
| b) | | | |
| c) | | | |
| NB: | For foreløbigt klassificerede stoffer vedlægges alle de oplysninger (bibliografiske referencer), som dokumenterer, at den foreløbige klassificering er foretaget under hensyntagen til alle til rådighed værende relevante data om stoffet og dets egenskaber. |

2.

Nøjagtig angivelse af, hvilke stoffer der foreslås hemmeligholdelse af og den alternative betegnelse:

CAS-nummer

Einecs-nummer

Kemisk betegnelse ifølge international nomenklatur og klassificering

(Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008, eller foreløbig klassificering)

Alternative betegnelse

a)

b)

c)

NB:

For foreløbigt klassificerede stoffer vedlægges alle de oplysninger (bibliografiske referencer), som dokumenterer, at den foreløbige klassificering er foretaget under hensyntagen til alle til rådighed værende relevante data om stoffet og dets egenskaber.

| 3. | Begrundelse for ønsket om beskyttelse (sandsynlighed) |
| --- | --- |

3.

Begrundelse for ønsket om beskyttelse (sandsynlighed)

| 4. | Handelsnavn eller -betegnelse for præparatet/præparaterne |
| --- | --- |

4.

Handelsnavn eller -betegnelse for præparatet/præparaterne

| 5. | Er disse handelsnavne eller -betegnelser ens i hele Unionen?






  JA | NEJ |
| --- | --- | --- |

5.

Er disse handelsnavne eller -betegnelser ens i hele Unionen?

JA

NEJ

I benægtende fald anføres det handelsnavn eller den handelsbetegnelse, der benyttes i de andre medlemsstater:

| | Belgien:
  Bulgarien:
  Den Tjekkiske Republik:
  Danmark:
  Tyskland:
  Estland:
  Irland:
  Grækenland:
  Spanien:
  Frankrig:
  Italien: |
| --- | --- |

Belgien:

Bulgarien:

Den Tjekkiske Republik:

Danmark:

Tyskland:

Estland:

Irland:

Grækenland:

Spanien:

Frankrig:

Italien:

| | Cypern:
  Letland:
  Litauen:
  Luxembourg:
  Ungarn:
  Malta:
  Nederlandene:
  Østrig:
  Polen:
  Portugal:
  Rumænien:
  Slovenien:
  Slovakiet:
  Finland: |
| --- | --- |

Cypern:

Letland:

Litauen:

Luxembourg:

Ungarn:

Malta:

Nederlandene:

Østrig:

Polen:

Portugal:

Rumænien:

Slovenien:

Slovakiet:

Finland:

| | Sverige:
  Det Forenede Kongerige: |
| --- | --- |

Sverige:

Det Forenede Kongerige:

| 6. | Præparatets sammensætning, som defineret i afsnit 3 i bilag II til forordning (EF) nr. 1907/2006 |
| --- | --- |

6.

Præparatets sammensætning, som defineret i afsnit 3 i bilag II til forordning (EF) nr. 1907/2006

| 7. | Klassificering af præparatet i overensstemmelse med artikel 6 i nærværende direktiv |
| --- | --- |

7.

Klassificering af præparatet i overensstemmelse med artikel 6 i nærværende direktiv

| 8. | Mærkning af præparatet i overensstemmelse med artikel 10 i nærværende direktiv |
| --- | --- |

8.

Mærkning af præparatet i overensstemmelse med artikel 10 i nærværende direktiv

| 9. | Tilsigtet anvendelse af præparatet |
| --- | --- |

9.

Tilsigtet anvendelse af præparatet

| 10. | Sikkerhedsdatablad ifølge forordning (EF) nr. 1907/2006, vedlægges. |
| --- | --- |

10.

Sikkerhedsdatablad ifølge forordning (EF) nr. 1907/2006, vedlægges.

DEL B

Vejledning med ordliste til brug ved tildeling af alternative betegnelser (generiske navne)

1.   Indledning

Denne vejledning tager udgangspunkt i klassificeringsproceduren for farlige stoffer (opdeling af stoffer i grupper) i Del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008.

Der kan benyttes andre betegnelser end de i denne ordliste anførte. Dog skal de valgte betegnelser i alle tilfælde indeholde tilstrækkelige oplysninger til at sikre, at præparatet kan håndteres risikofrit, og at der kan træffes de nødvendige sundheds- og sikkerhedsforholdsregler på arbejdsstedet.

Grupperne defineres således:

| — | Uorganiske eller organiske stoffer, som har den mest karakteristiske kemiske bestanddel, der er bestemmende for deres egenskaber, til fælles. Gruppenavnet afledes af navnet på denne kemiske bestanddel. Disse grupper er i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 nummereret efter grundstoffets atomnummer (001 til 103). |
| --- | --- |

—

Uorganiske eller organiske stoffer, som har den mest karakteristiske kemiske bestanddel, der er bestemmende for deres egenskaber, til fælles. Gruppenavnet afledes af navnet på denne kemiske bestanddel. Disse grupper er i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 nummereret efter grundstoffets atomnummer (001 til 103).

| — | Organiske stoffer, som har den mest karakteristiske funktionelle gruppe, der er bestemmende for deres egenskaber, til fælles. |
| --- | --- |

—

Organiske stoffer, som har den mest karakteristiske funktionelle gruppe, der er bestemmende for deres egenskaber, til fælles.

Gruppenavnet afledes af navnet på denne funktionelle gruppe.

For disse grupper er der i del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 fastlagt en nummering (601 til 650).

I visse tilfælde er der tilføjet undergrupper med stoffer, som har bestemte karakteristika til fælles.

2.   Tildeling af generisk navn

Almindelige principper

Det generiske navn tildeles normalt efter nedenstående fremgangsmåde, der består af to etaper:

| i) | Konstatering af, hvilke funktionelle grupper og grundstoffer der er til stede. |
| --- | --- |

i)

Konstatering af, hvilke funktionelle grupper og grundstoffer der er til stede.

| ii) | Udpegning af, hvilke funktionelle grupper og grundstoffer der skal tages i betragtning. |
| --- | --- |

ii)

Udpegning af, hvilke funktionelle grupper og grundstoffer der skal tages i betragtning.

De grupper og undergrupper, som er opregnet i punkt 3, er blandt de funktionelle grupper og grundstoffer, der skal tages i betragtning; listen skal dog ikke anses for udtømmende.

3.   Opdeling af stoffer i grupper og undergrupper

| Gruppenummer
  ifølge del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 | Gruppe
  Undergruppe |
| --- | --- |
| 001 | Hydrogenforbindelser |
| | Hydrider |
| 002 | Heliumforbindelser |
| 003 | Lithiumforbindelser |
| 004 | Berylliumforbindelser |
| 005 | Borforbindelser |
| | Boraner
  Borater |
| 006 | Kulstofforbindelser |
| | Carbamater
  Uorganiske kulstofforbindelser
  Salte af blåsyre
  Urinstof og derivater heraf |
| 007 | Nitrogenforbindelser |
| | Kvartære ammoniumforbindelser
  Sure nitrogenforbindelser
  Nitrater
  Nitritter |
| 008 | Oxygenforbindelser |
| 009 | Fluorforbindelser |
| | Uorganiske fluorforbindelser |
| 010 | Neonforbindelser |
| 011 | Natriumforbindelser |
| 012 | Magnesiumforbindelser |
| | Organiske magnesiumforbindelser |
| 013 | Aluminiumforbindelser |
| | Organiske aluminiumforbindelser |
| 014 | Siliciumforbindelser |
| | Silaner
  Silicater |
| 015 | Phosphorforbindelser |
| | Sure phosphorforbindelser
  Phosphoniumforbindelser
  Phosphorsyreestere
  Phosphater
  Phosphitter
  Phosphorsyreamider og derivater heraf |
| 016 | Svovlforbindelser |
| | Sure svovlforbindelser
  Mercaptaner
  Sulfater
  Sulfitter |
| 017 | Chlorforbindelser |
| | Chlorater
  Perchlorater |
| 018 | Argonforbindelser |
| 019 | Kaliumforbindelser |
| 020 | Calciumforbindelser |
| 021 | Scandiumforbindelser |
| 022 | Titanforbindelser |
| 023 | Vanadiumforbindelser |
| 024 | Chromforbindelser |
| | Chrom(VI)forbindelser (chromater) |
| 025 | Manganforbindelser |
| 026 | Jernforbindelser |
| 027 | Cobaltforbindelser |
| 028 | Nikkelforbindelser |
| 029 | Kobberforbindelser |
| 030 | Zinkforbindelser |
| | Organiske zinkforbindelser |
| 031 | Galliumforbindelser |
| 032 | Germaniumforbindelser |
| 033 | Arsenforbindelser |
| 034 | Selenforbindelser |
| 035 | Bromforbindelser |
| 036 | Kryptonforbindelser |
| 037 | Rubidiumforbindelser |
| 038 | Strontiumforbindelser |
| 039 | Yttriumforbindelser |
| 040 | Zirkoniumforbindelser |
| 041 | Niobiumforbindelser |
| 042 | Molybdænforbindelser |
| 043 | Technetiumforbindelser |
| 044 | Rutheniumforbindelser |
| 045 | Rhodiumforbindelser |
| 046 | Palladiumforbindelser |
| 047 | Sølvforbindelser |
| 048 | Cadmiumforbindelser |
| 049 | Indiumforbindelser |
| 050 | Tinforbindelser |
| | Organiske tinforbindelser |
| 051 | Antimonforbindelser |
| 052 | Tellurforbindelser |
| 053 | Jodforbindelser |
| 054 | Xenonforbindelser |
| 055 | Cæsiumforbindelser |
| 056 | Bariumforbindelser |
| 057 | Lanthanforbindelser |
| 058 | Ceriumforbindelser |
| 059 | Praseodymforbindelser |
| 060 | Neodymforbindelser |
| 061 | Promethiumforbindelser |
| 062 | Samariumforbindelser |
| 063 | Europiumforbindelser |
| 064 | Gadoliniumforbindelser |
| 065 | Terbiumforbindelser |
| 066 | Dysprosiumforbindelser |
| 067 | Holmiumforbindelser |
| 068 | Erbiumforbindelser |
| 069 | Thuliumforbindelser |
| 070 | Ytterbiumforbindelser |
| 071 | Lutetiumforbindelser |
| 072 | Hafniumforbindelser |
| 073 | Tantalforbindelser |
| 074 | Wolframforbindelser |
| 075 | Rheniumforbindelser |
| 076 | Osmiumforbindelser |
| 077 | Iridiumforbindelser |
| 078 | Platinforbindelser |
| 079 | Guldforbindelser |
| 080 | Kviksølvforbindelser |
| | Organiske kviksølvforbindelser |
| 081 | Thalliumforbindelser |
| 082 | Blyforbindelser |
| | Organiske blyforbindelser |
| 083 | Bismuthforbindelser |
| 084 | Poloniumforbindelser |
| 085 | Astatforbindelser |
| 086 | Radonforbindelser |
| 087 | Franciumforbindelser |
| 088 | Radiumforbindelser |
| 089 | Actiniumforbindelser |
| 090 | Thoriumforbindelser |
| 091 | Protactiniumforbindelser |
| 092 | Uranforbindelser |
| 093 | Neptuniumforbindelser |
| 094 | Plutoniumforbindelser |
| 095 | Americiumforbindelser |
| 096 | Curiumforbindelser |
| 097 | Berkeliumforbindelser |
| 098 | Californiumforbindelser |
| 099 | Einsteiniumforbindelser |
| 100 | Fermiumforbindelser |
| 101 | Mendeleviumforbindelser |
| 102 | Nobeliumforbindelser |
| 103 | Lawrenciumforbindelser |
| 601 | Kulbrinter |
| | Alifatiske kulbrinter
  Aromatiske kulbrinter
  Alicykliske kulbrinter
  Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH) |
| 602 | Halogenerede (*) kulbrinter |
| | Halogeneredealifatiske kulbrinter (*)
  Halogeneredearomatiske kulbrinter (*)
  Halogeneredealicykliske kulbrinter (*) |
| (*) | Det pågældende halogen anføres. |

Gruppenummer

ifølge del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008

Gruppe

Undergruppe

001

Hydrogenforbindelser

Hydrider

002

Heliumforbindelser

003

Lithiumforbindelser

004

Berylliumforbindelser

005

Borforbindelser

Boraner

Borater

006

Kulstofforbindelser

Carbamater

Uorganiske kulstofforbindelser

Salte af blåsyre

Urinstof og derivater heraf

007

Nitrogenforbindelser

Kvartære ammoniumforbindelser

Sure nitrogenforbindelser

Nitrater

Nitritter

008

Oxygenforbindelser

009

Fluorforbindelser

Uorganiske fluorforbindelser

010

Neonforbindelser

011

Natriumforbindelser

012

Magnesiumforbindelser

Organiske magnesiumforbindelser

013

Aluminiumforbindelser

Organiske aluminiumforbindelser

014

Siliciumforbindelser

Silaner

Silicater

015

Phosphorforbindelser

Sure phosphorforbindelser

Phosphoniumforbindelser

Phosphorsyreestere

Phosphater

Phosphitter

Phosphorsyreamider og derivater heraf

016

Svovlforbindelser

Sure svovlforbindelser

Mercaptaner

Sulfater

Sulfitter

017

Chlorforbindelser

Chlorater

Perchlorater

018

Argonforbindelser

019

Kaliumforbindelser

020

Calciumforbindelser

021

Scandiumforbindelser

022

Titanforbindelser

023

Vanadiumforbindelser

024

Chromforbindelser

Chrom(VI)forbindelser (chromater)

025

Manganforbindelser

026

Jernforbindelser

027

Cobaltforbindelser

028

Nikkelforbindelser

029

Kobberforbindelser

030

Zinkforbindelser

Organiske zinkforbindelser

031

Galliumforbindelser

032

Germaniumforbindelser

033

Arsenforbindelser

034

Selenforbindelser

035

Bromforbindelser

036

Kryptonforbindelser

037

Rubidiumforbindelser

038

Strontiumforbindelser

039

Yttriumforbindelser

040

Zirkoniumforbindelser

041

Niobiumforbindelser

042

Molybdænforbindelser

043

Technetiumforbindelser

044

Rutheniumforbindelser

045

Rhodiumforbindelser

046

Palladiumforbindelser

047

Sølvforbindelser

048

Cadmiumforbindelser

049

Indiumforbindelser

050

Tinforbindelser

Organiske tinforbindelser

051

Antimonforbindelser

052

Tellurforbindelser

053

Jodforbindelser

054

Xenonforbindelser

055

Cæsiumforbindelser

056

Bariumforbindelser

057

Lanthanforbindelser

058

Ceriumforbindelser

059

Praseodymforbindelser

060

Neodymforbindelser

061

Promethiumforbindelser

062

Samariumforbindelser

063

Europiumforbindelser

064

Gadoliniumforbindelser

065

Terbiumforbindelser

066

Dysprosiumforbindelser

067

Holmiumforbindelser

068

Erbiumforbindelser

069

Thuliumforbindelser

070

Ytterbiumforbindelser

071

Lutetiumforbindelser

072

Hafniumforbindelser

073

Tantalforbindelser

074

Wolframforbindelser

075

Rheniumforbindelser

076

Osmiumforbindelser

077

Iridiumforbindelser

078

Platinforbindelser

079

Guldforbindelser

080

Kviksølvforbindelser

Organiske kviksølvforbindelser

081

Thalliumforbindelser

082

Blyforbindelser

Organiske blyforbindelser

083

Bismuthforbindelser

084

Poloniumforbindelser

085

Astatforbindelser

086

Radonforbindelser

087

Franciumforbindelser

088

Radiumforbindelser

089

Actiniumforbindelser

090

Thoriumforbindelser

091

Protactiniumforbindelser

092

Uranforbindelser

093

Neptuniumforbindelser

094

Plutoniumforbindelser

095

Americiumforbindelser

096

Curiumforbindelser

097

Berkeliumforbindelser

098

Californiumforbindelser

099

Einsteiniumforbindelser

100

Fermiumforbindelser

101

Mendeleviumforbindelser

102

Nobeliumforbindelser

103

Lawrenciumforbindelser

601

Kulbrinter

Alifatiske kulbrinter

Aromatiske kulbrinter

Alicykliske kulbrinter

Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH)

602

Halogenerede (*) kulbrinter

Halogeneredealifatiske kulbrinter (*)

Halogeneredearomatiske kulbrinter (*)

Halogeneredealicykliske kulbrinter (*)

(*)

Det pågældende halogen anføres.

603

Alkoholer og derivater heraf

Alifatiske alkoholer

Aromatiske alkoholer

Alicykliske alkoholer

Alkanolaminer

Epoxyforbindelser

Ethere

Glycolethere

Glycoler og polyoler

604

Phenoler og derivater heraf

Halogeneredephenolderivater (*)

| (*) | Det pågældende halogen anføres. |
| --- | --- |

(*)

Det pågældende halogen anføres.

605

Aldehyder og aldehydderivater

Alifatiske aldehyder

Aromatiske aldehyder

Alicykliske aldehyder

Alifatiske acetaler

Aromatiske acetaler

Alicykliske acetaler

606

Ketoner og ketonderivater

Alifatiske ketoner

Aromatiske ketoner (*)

Alicykliske ketoner

| (*) | Herunder quinoner. |
| --- | --- |

(*)

Herunder quinoner.

607

Organiske syrer og derivater heraf

Alifatiske syrer

Halogenerede alifatiske syrer (*)

Aromatiske syrer

Halogenerede aromatiske syrer (*)

Alicykliske syrer

Halogenerede alicykliske syrer (*)

Alifatiske syreanhydrider

Halogenerede alifatiske syreanhydrider (*)

Aromatiske syreanhydrider

Halogenerede aromatiske syreanhydrider (*)

Alicykliske syreanhydrider

Halogenerede alicykliske syreanhydrider (*)

Salte af alifatiske syrer

Salte af halogenerede alifatiske syrer (*)

Salte af aromatiske syrer

Salte af halogenerede aromatiske syrer (*)

Salte af alicykliske syrer

Salte af halogenerede alicykliske syrer (*)

Estere af alifatiske syrer

Estere af halogenerede alifatiske syrer (*)

Estere af aromatiske syrer

Estere af halogenerede aromatiske syrer (*)

Estere af alicykliske syrer

Estere af halogenerede alicykliske syrer (*)

Glycoletherestere

Acrylater

Methacrylater

Lactoner

Syrehalogenider

| (*) | Det pågældende halogen anføres. |
| --- | --- |

(*)

Det pågældende halogen anføres.

608

Nitriler og nitrilderivater

609

Nitrerede forbindelser

610

Chlorerede og nitrerede forbindelser

611

Azoxy- og azoforbindelser

612

Aminer og derivater heraf

Alifatiske aminer og derivater heraf

Alicykliske aminer og derivater heraf

Aromatiske aminer og derivater heraf

Anilin og derivater heraf

Benzidin og derivater heraf

613

Heterocykliske baser og derivater heraf

Benzimidazol og derivater heraf

Imidazol og derivater heraf

Pyrethrider

Quinolin og derivater heraf

Triazin og derivater heraf

Triazol og derivater heraf

614

Glycosider og alkaloider

Alkaloider og derivater heraf

Glycosider og derivater heraf

615

Cyanater og isocyanater

Cyanater

Isocyanater

616

Amider og derivater heraf

Acetamid og derivater heraf

Anilider

617

Organiske peroxider

647

Enzymer

648

Sammensatte kulderivater

Syreekstrakt

Alkalisk ekstrakt

Antracenolie

Antracenolie, ekstraktionsrester

Antracenoliefraktion

Stenkulstjæreolie

Stenkulstjæreolie, ekstraktionsrester

Tjærebaser, flydende solventekstraktion

Tjærebaser, flydende solventekstraktion

Stenkulsolie

Stenkulstjære

Stenkulstjæreekstrakt

Kultjæresediment

Koks (stenkulstjære) lav temperatur, tjærebeg høj temperatur

Koks (stenkulstjære) tjærebeg høj temperatur

Koks (stenkulstjære) blandet med tjærebeg høj temperatur

Rå benzol

Råfenol

Råtjærebaser

Basedestillater

Fenoldestillater

Destillater

Destillater (kul), flydende solventekstraktion, primære

Destillater (kul), solventekstraktion, hydrokrakkede

Destillater (kul), solventekstraktion, hydrokrakkede hydrogenerede middeltunge

Destillater (kul), solventekstraktion, hydrokrakkede middeltunge

Ekstraktionsrester (kul) alkalisk stjenkulstjære, lav temperatur

Frisk olie

Motorbrændstof, diesel, kul solventekstraktion, hydrokrakket, hydrogeneret

Motorbrændstof, jet aircraft, kul solvent ekstraktion, hydrokrakket, hydrogeneret

Benzin, kul solventekstraktion, hydrokrakket naphta

Varmebehandlingsprodukter

Tung antracenolie

Tung antracenolie redestilleret

Let olie

Let olie — ekstraktionsrester, højtkogende

Let olie — ekstraktionsrester, mellemdestillat

Let olie — ekstraktionsrester, lavtkogende

Let olie — redestilleret, højtkogende

Let olie — redestilleret, mellemdestillat

Let olie — redestilleret, lavtkogende

Methylnaphthalenolie

Methylnaphthalenolie — ekstraktionsrester

Naphtha (kul), solventekstraktion, hydrokrakket

Naphthalenolie

Naphthalenolie — ekstraktionsrester

Redestilleret naphtalenolie

Tjærebeg

Redestilleret tjærebeg

Tjærebeg — ekstraktionsrester

Varmebehandlet tjærebeg

Oxideret tjærebeg

Pyrolyseprodukter

Redestillater

Ekstraktionsrester (kul), flydende solventekstraktioner

Brunkulstjære

Brunkulstjære, lav temperatur

Tjæreolie,

Tjæreolie, lav temperatur

Tjæreolie, højtkogende

Tjæreolie, mellemdestillat

Vaskeolie

Vaskeolie, ekstraktionsrester

Vaskeolie, redestilleret

649

Sammensatte oliederivater

Råolie

Kulbrintegasser

Lavtkogende nafta

Lavtkogende modificeret nafta

Lavtkogende katalytisk krakket nafta

Lavtkogende katalytisk reformeret nafta

Lavtkogende termisk krakket nafta

Lavtkogende hydrogeneret nafta

Lavtkogende nafta — uspecificeret

Straight-run petroleum, belysningspetroleum

Petroleum — uspecificeret

Krakket gasolie

Gasolie — uspecificeret

Svær fuelolie

Smørefedt

Uraffineret eller let raffineret baseolie

Baseolie — uspecificeret

Aromatisk ekstrakt af destillat

Aromatisk ekstrakt af destillat (behandlet)

Foots oil

Råparaffin

Petrolatum, vaseline

650

Andre stoffer

Benyt ikke denne gruppe, men brug i stedet en af ovenstående grupper eller undergrupper

4.   Den praktiske anvendelse

Når det er konstateret, om stoffet tilhører en eller flere af grupperne eller undergrupperne på listen, tildeles det generiske navn på følgende måde:

| 4.1. | Er navnet på gruppen eller undergruppen tilstrækkeligt til at beskrive de betydende grundstoffer eller funktionelle grupper, vælges dette navn som generisk navn.

  Eksempler:







  — | 1,4-dihydroxybenzen







  gruppe 604 | : | phenoler og phenolderivater |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| generisk navn | : | phenolderivat |

4.1.

Er navnet på gruppen eller undergruppen tilstrækkeligt til at beskrive de betydende grundstoffer eller funktionelle grupper, vælges dette navn som generisk navn.

Eksempler:

—

1,4-dihydroxybenzen

gruppe 604

:

phenoler og phenolderivater

generisk navn

:

phenolderivat

| — | Butanol







  gruppe 603 | : | alkoholer og alkoholderivater |
| --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | alifatiske alkoholer |
| generisk navn | : | alifatisk alkohol |

—

Butanol

gruppe 603

:

alkoholer og alkoholderivater

undergruppe

:

alifatiske alkoholer

generisk navn

:

alifatisk alkohol

| — | 2-isopropoxyethanol







  gruppe 603 | : | alkoholer og alkoholderivater |
| --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | glycolethere |
| generisk navn | : | glycolether |

—

2-isopropoxyethanol

gruppe 603

:

alkoholer og alkoholderivater

undergruppe

:

glycolethere

generisk navn

:

glycolether

| — | Methylacrylat







  gruppe 607 | : | organiske syrer og derivater heraf |
| --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | acrylater |
| generisk navn | : | acrylat. |

—

Methylacrylat

gruppe 607

:

organiske syrer og derivater heraf

undergruppe

:

acrylater

generisk navn

:

acrylat.

| 4.2. | Er navnet på gruppen eller undergruppen ikke tilstrækkeligt til at beskrive de betydende grundstoffer eller funktionelle grupper, dannes det generiske navn ved at kombinere navnene på flere grupper eller undergrupper.

  Eksempler:







  — | Chlorbenzen







  gruppe 602 | : | halogenerede kulbrinter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | halogenerede aromatiske kulbrinter |
| gruppe 017 | : | chlorforbindelser |
| generisk navn | : | chloreret aromatisk kulbrinte |

4.2.

Er navnet på gruppen eller undergruppen ikke tilstrækkeligt til at beskrive de betydende grundstoffer eller funktionelle grupper, dannes det generiske navn ved at kombinere navnene på flere grupper eller undergrupper.

Eksempler:

—

Chlorbenzen

gruppe 602

:

halogenerede kulbrinter

undergruppe

:

halogenerede aromatiske kulbrinter

gruppe 017

:

chlorforbindelser

generisk navn

:

chloreret aromatisk kulbrinte

| — | 2,3,6-trichlorphenyleddikesyre







  gruppe 607 | : | organisk syrer og derivater heraf |
| --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | halogenerede aromatiske syrer |
| gruppe 017 | : | chlorforbindelser |
| generisk navn | : | chloreret aromatisk syre |

—

2,3,6-trichlorphenyleddikesyre

gruppe 607

:

organisk syrer og derivater heraf

undergruppe

:

halogenerede aromatiske syrer

gruppe 017

:

chlorforbindelser

generisk navn

:

chloreret aromatisk syre

| — | 1-chlor-1-nitropropan







  gruppe 610 | : | chlorerede og nitrerede forbindelser |
| --- | --- | --- | --- |
| gruppe 601 | : | kulbrinter |
| undergruppe | : | alifatiske kulbrinter |
| generisk navn | : | chloreret og nitreret alifatisk kulbrinte |

—

1-chlor-1-nitropropan

gruppe 610

:

chlorerede og nitrerede forbindelser

gruppe 601

:

kulbrinter

undergruppe

:

alifatiske kulbrinter

generisk navn

:

chloreret og nitreret alifatisk kulbrinte

| — | Tetrapropyldithiopyrophosphat







  gruppe 015 | : | phosphorforbindelser |
| --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | phosphorsyreesterer |
| gruppe 016 | : | svovlforbindelser |
| generisk navn | : | thiophosphorsyreester. |

—

Tetrapropyldithiopyrophosphat

gruppe 015

:

phosphorforbindelser

undergruppe

:

phosphorsyreesterer

gruppe 016

:

svovlforbindelser

generisk navn

:

thiophosphorsyreester.

| NB: | For visse grundstoffers vedkommende kan gruppens eller undergruppens navn suppleres med ordene uorganisk eller organisk. |
| --- | --- |

NB:

For visse grundstoffers vedkommende kan gruppens eller undergruppens navn suppleres med ordene uorganisk eller organisk.

Eksempler:

| — | Dikviksølvchlorid







  gruppe 080 | : | kviksølvforbindelser |
| --- | --- | --- | --- |
| generisk navn | : | uorganisk kviksølvforbindelse |

—

Dikviksølvchlorid

gruppe 080

:

kviksølvforbindelser

generisk navn

:

uorganisk kviksølvforbindelse

| — | Bariumacetat







  gruppe 056 | : | bariumforbindelser |
| --- | --- | --- | --- |
| generisk navn | : | organisk bariumforbindelse |

—

Bariumacetat

gruppe 056

:

bariumforbindelser

generisk navn

:

organisk bariumforbindelse

| — | Ethylnitrit







  gruppe 007 | : | nitrogenforbindelser |
| --- | --- | --- | --- |
| undergruppe | : | nitritter |
| generisk navn | : | organisk nitrit |

—

Ethylnitrit

gruppe 007

:

nitrogenforbindelser

undergruppe

:

nitritter

generisk navn

:

organisk nitrit

| — | Natriumhydrogensulfit







  gruppe 016 | : | svovlforbindelser |
| --- | --- | --- | --- |
| generisk navn | : | uorganisk svovlforbindelse. |

—

Natriumhydrogensulfit

gruppe 016

:

svovlforbindelser

generisk navn

:

uorganisk svovlforbindelse.

(De nævnte eksempler er hentet fra del 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 og kunne tænkes at blive genstand for anmodning om hemmeligholdelse).

BILAG VII

PRÆPARATER OMHANDLET I ARTIKEL 12, STK. 2

Præparater angivet i punkt 9.3 i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.

BILAG VIII

Del A

Ophævet direktiv oversigt over ændringer

(jf. Artikel 22)

| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF
  (EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1) | |
| --- | --- |
| Kommissions direktiv nr. 2001/60/EF
  (EFT L 226 af 22.8.2001, s. 5) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003
  (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1) | Udelukkende punkt 90 i bilag III |
| Rådets direktiv 2004/66/EF
  (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 35) | Kun med henblik på referencen til direktiv 1999/45/EF i artikel 1 og punkt I.B i bilaget |
| Kommissionens direktiv 2006/8/EF
  (EUT L 19 af 24.1.2006, s. 12) | |
| Rådets direktiv 2006/96/EF
  (EFT L 363 af 20.12.2006, s. 81) | Kun med henblik på referencen til direktiv 1999/45/EF i artikel 1 og afsnit G i bilaget |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006
  (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1) | Udelukkende artikel 140 |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1137/2008
  (EUT L 311 af 21.11.2008, s. 1) | Udelukkende punkt 3.5 i bilaget |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008
  (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1) | Udelukkende artikel 56 |

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF

(EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1)

Kommissions direktiv nr. 2001/60/EF

(EFT L 226 af 22.8.2001, s. 5)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003

(EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1)

Udelukkende punkt 90 i bilag III

Rådets direktiv 2004/66/EF

(EUT L 168 af 1.5.2004, s. 35)

Kun med henblik på referencen til direktiv 1999/45/EF i artikel 1 og punkt I.B i bilaget

Kommissionens direktiv 2006/8/EF

(EUT L 19 af 24.1.2006, s. 12)

Rådets direktiv 2006/96/EF

(EFT L 363 af 20.12.2006, s. 81)

Kun med henblik på referencen til direktiv 1999/45/EF i artikel 1 og afsnit G i bilaget

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006

(EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1)

Udelukkende artikel 140

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1137/2008

(EUT L 311 af 21.11.2008, s. 1)

Udelukkende punkt 3.5 i bilaget

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008

(EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1)

Udelukkende artikel 56

Del B

Liste over frister for gennemførelse i national ret og anvendelse

(jf. Artikel 22)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| 1999/45/EF | 30. juli 2002 |
| 2001/60/EF | 30. juli 2002 |
| 2004/66/EF | 1. maj 2004 |
| 2006/8/EF | 1. marts 2007 |
| 2006/96/EF | 1. januar 2007 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

1999/45/EF

30. juli 2002

2001/60/EF

30. juli 2002

2004/66/EF

1. maj 2004

2006/8/EF

1. marts 2007

2006/96/EF

1. januar 2007

BILAG IX

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 1999/45/EF | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1, indledning | Artikel 1, stk. 1 |
| Artikel 1, stk. 1, første led | Artikel 1, stk. 1 |
| Artikel 1, stk. 1, andet led | Artikel 1, stk. 1 |
| Artikel 1, stk. 1, afslutning | Artikel 1, stk. 1 |
| Artikel 1, stk. 2, indledning | Artikel 1, stk. 2, indledning |
| Artikel 1, stk. 2, første led | Artikel 1, stk. 2, litra a) |
| Artikel 1, stk. 2, andet led | Artikel 1, stk. 2, litra b) |
| Artikel 1, stk. 3, indledning | Artikel 1, stk. 3 |
| Artikel 1, stk. 3, første led | Artikel 1, stk. 3 |
| Artikel 1, stk. 3, andet led | Artikel 1, stk. 3 |
| Artikel 1, stk. 3, tredje led | — |
| Artikel 1, stk. 3, afslutning | Artikel 1, stk. 3 |
| Artikel 1, stk. 4 | Artikel 1, stk. 4 |
| Artikel 1, stk. 5 | Artikel 1, stk. 5 |
| Artikel 1, stk. 6, indledning | Artikel 1, stk. 6, indledning |
| Artikel 1, stk. 6, første led | Artikel 1, stk. 6, litra a) |
| Artikel 1, stk. 6, andet led | Artikel 1, stk. 6, litra b) |
| Artikel 2, stk. 1, indledning | Artikel 2, stk. 1, indledning |
| Artikel 2, stk. 1, litra a), litra b) og litra c) | Artikel 2, stk. 1, litra a), litra b) og litra c) |
| Artikel 2, stk. 1, litra d) | — |
| Artikel 2, stk. 1, litra e) | Artikel 2, stk. 1, litra d) |
| Artikel 2, stk. 1, litra f) | Artikel 2, stk. 1, litra e) |
| Artikel 2, stk. 1, litra g) | Artikel 2, stk. 1, litra f) |
| Artikel 2, stk. 1, litra h) | Artikel 2, stk. 1, litra g) |
| Artikel 2, stk. 2, indledning | Artikel 2, stk. 2, indledning |
| Artikel 2, stk. 2, litra a), litra b) og litra c) | Artikel 2, stk. 2, litra a), litra b) og litra c) |
| Artikel 2, stk. 2, litra d), indledning | Artikel 2, stk. 2, litra d), indledning |
| Artikel 2, stk. 2, litra d), første led | Artikel 2, stk. 2, litra d), nr. i) |
| Artikel 2, stk. 2, litra d), andet led | Artikel 2, stk. 2, litra d), nr.ii) |
| Artikel 2, stk. 2, litra d), tredje led | Artikel 2, stk. 2, litra d), nr.iii) |
| Artikel 2, stk. 2, litra d), fjerde led | Artikel 2, stk. 2, litra d), nr.iv) |
| Artikel 2, stk. 2, litra e) til o) | Artikel 2, stk. 2, litra e) til o) |
| Artikel 3, stk. 1, første afsnit, indledning | Artikel 3, stk. 1, første afsnit, indledning |
| Artikel 3, stk. 1, første afsnit, første led | Artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a) |
| Artikel 3, stk. 1, første afsnit, andet led | Artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b) |
| Artikel 3, stk. 1, første afsnit, tredje led | Artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra c) |
| Artikel 3, stk. 1, andet og tredje afsnit | Artikel 3, stk. 1, andet og tredje afsnit |
| Artikel 3, stk. 2, indledning | Artikel 3, stk. 2, indledning |
| Artikel 3, stk. 2, første led | Artikel 3, stk. 2, litra a) |
| Artikel 3, stk. 2, andet led | — |
| Artikel 3, stk. 2, tredje led | Artikel 3, stk. 2, litra b) |
| Artikel 3, stk. 2, fjerde led | — |
| Artikel 3, stk. 2, femte led | — |
| Artikel 3, stk. 2, sjette led | — |
| Artikel 3, stk. 2, afslutning | Artikel 3, stk. 2, indledning |
| Artikel 3, stk. 3 | Artikel 3, stk. 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 5, stk. 1 | Artikel 5, stk. 1 |
| Artikel 5, stk. 2, første indledning | Artikel 5, stk. 2, indledning |
| Artikel 5, stk. 2, anden indledning | Artikel 5, stk. 2, indledning |
| Artikel 5, stk. 2, første led | Artikel 5, stk. 2, litra a) |
| Artikel 5, stk. 2, andet led | Artikel 5, stk. 2, litra b) |
| Artikel 5, stk. 2, tredje led | Artikel 5, stk. 2, litra c) |
| Artikel 5, stk. 3, stk. 4 og stk. 5 | Artikel 5, stk. 3, stk. 4 og stk. 5 |
| Artikel 6, stk. 1 og stk. 2 | Artikel 6, stk. 1 og stk. 2 |
| Artikel 6, stk. 3, indledning | Artikel 6, stk. 3, indledning |
| Artikel 6, stk. 3, første led, første del | Artikel 6, stk. 3, indledning |
| Artikel 6, stk. 3, første led, anden del | Artikel 6, stk. 3, første led |
| Artikel 6, stk. 3, andet led | Artikel 6, stk. 3, andet led |
| Artikel 6, stk. 3, tredje led | Artikel 6, stk. 3, tredje led |
| Artikel 6, stk. 4 | Artikel 6, stk. 4 |
| Artikel 7 | Artikel 6 |
| Artikel 8, stk. 1 og stk. 2 | Artikel 8, stk. 1 og stk. 2 |
| Artikel 8, stk. 3, indledning | Artikel 8, stk. 3, indledning |
| Artikel 8, stk. 3, første led | Artikel 8, stk. 3, litra a) |
| Artikel 8, stk. 3, andet led | Artikel 8, stk. 3, litra b) |
| Artikel 8, stk. 3, tredje led | Artikel 8, stk. 3, litra c) |
| Artikel 8, stk. 4 | Artikel 8, stk. 4 |
| Artikel 9, punkt 1, indledning | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, indledning |
| Artikel 9, punkt 1.1, indledning | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), indledning |
| Artikel 9, punkt 1.1, første led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. i) |
| Artikel 9, punkt 1.1, andet led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. ii) |
| Artikel 9, punkt 1.1, tredje led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. iii) |
| Artikel 9, punkt 1.1, fjerde led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. iv) |
| Artikel 9, punkt 1.2, indledning | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra b), indledning |
| Artikel 9, punkt 1.2, første led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. i) |
| Artikel 9, punkt 1.2, andet led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. ii) |
| Artikel 9, punkt 1.3, første afsnit, indledning | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra c), indledning |
| Artikel 9, punkt 1.3, første afsnit, første led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. i) |
| Artikel 9, punkt 1.3, første afsnit, andet led | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra c, nr. (ii) |
| Artikel 9, punkt 1.3, andet afsnit | Artikel 9, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 9, stk. 2 | Artikel 9, stk. 2 |
| Artikel 10, punkt 1.1, indledning | Artikel 10, stk. 1, indledning |
| Artikel 10, punkt 1.1, litra a) | Artikel 10, stk. 1, litra a) |
| Artikel 10, punkt 1.1, litra b) | Artikel 10, stk. 1, litra b) |
| Artikel 10, punkt 1.2 | Artikel 10, stk. 2 |
| Artikel 10, punkt 2, indledning | Artikel 10, stk. 3, indledning |
| Artikel 10, punkt 2.1 | Artikel 10, stk. 3, litra a) |
| Artikel 10, punkt 2.2 | Artikel 10, stk. 3, litra b) |
| Artikel 10, punkt 2.3, indledning | Artikel 10, stk. 3, litra c), indledning |
| Artikel 10, punkt 2.3.1 | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. i) |
| Artikel 10, punkt 2.3.2 | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. ii) |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, indledning | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iii), første afsnit, indledning |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, første led | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, første led |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, andet led | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, andet led |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, tredje led | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, tredje led |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, fjerde led | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, fjerde led |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, femte led | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, femte led |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, sjette led | Artikel 10, stk. 2, litra c), iii), første afsnit, sjette led |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, afslutning | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, indledning |
| Artikel 10, punkt 2.3.3, andet afsnit | Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), andet afsnit |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, indledning | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), indledning |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, første led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), første led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, andet led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), andet led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, tredje led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. (v), tredje led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, fjerde led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), fjerde led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, femte led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), femte led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, sjette led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), sjette led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, syvende led | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), syvende led |
| Artikel 10, punkt 2.3.4, afslutning | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), indledning |
| Artikel 10, punkt 2.3.5 | Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. v) |
| Artikel 10, punkt 2.4, første afsnit | Artikel 10, stk. 3, litra d), første afsnit |
| Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, indledning | Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, indledning |
| Artikel 10, punkt 2.4. andet afsnit, første led | Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. i) |
| Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, andet led | Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. ii) |
| Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, tredje led | Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. iii) |
| Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, fjerde led | Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. iv) |
| Artikel 10, punkt 2.4, tredje afsnit | Artikel 10, stk. 3, litra d), tredje afsnit |
| Artikel 10, punkt 2.5 | Artikel 10, stk. 3, litra e) |
| Artikel 10, punkt 2.6 | Artikel 10, stk. 3, litra f) |
| Artikel 10, punkt 2.7 | Artikel 10, stk. 3, litra g) |
| Artikel 10, punkt 3 | Artikel 10, stk. 4 |
| Artikel 10, punkt 4, indledning | Artikel 10, stk. 5, indledning |
| Artikel 10, punkt 4, første led | Artikel 10, stk. 5, litra a) |
| Artikel 10, punkt 4, andet led | Artikel 10, stk. 5, litra b) |
| Artikel 10, punkt 5 | Artikel 10, stk. 6 |
| Artikel 11, stk. 1 til stk. 5 | Artikel 11, stk. 1 til stk. 5 |
| Artikel 11, stk. 6, indledning | Artikel 11, stk. 6, indledning |
| Artikel 11, stk. 6, litra a) | Artikel 11, stk. 6, litra a) |
| Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, indledning | Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, indledning |
| Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, første led | Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, nr. i) |
| Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, andet led | Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, nr. ii) |
| Artikel 11, stk. 6, litra b), andet afsnit | Artikel 11, stk. 6, litra b), andet afsnit |
| Artikels 12 og 13 | Artikels 12 og 13 |
| Artikel 15 | Artikel 14, første til femte afsnit |
| — | Artikel 14, sjette afsnit |
| Artikel 16 | Artikel 15 |
| Artikel 17 | Artikel 16 |
| Artikel 18 | Artikel 17 |
| Artikel 19 | Artikel 18 |
| Artikel 20 | Artikel 19 |
| Artikel 20a, stk. 1 og stk. 2 | Artikel 21 |
| Artikel 20a, stk. 3 | — |
| — | Artikel 20 |
| — | Artikel 22 |
| Artikel 21 | — |
| Artikel 22 | — |
| Artikel 23 | Artikel 23 |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| Bilag I — VII | Bilag I — VII |
| Bilag VIII | — |
| Bilag IX | — |
| — | Bilag VIII |
| — | Bilag IX |

Direktiv 1999/45/EF

Nærværende direktiv

Artikel 1, stk. 1, indledning

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1, første led

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1, andet led

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1, afslutning

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 2, indledning

Artikel 1, stk. 2, indledning

Artikel 1, stk. 2, første led

Artikel 1, stk. 2, litra a)

Artikel 1, stk. 2, andet led

Artikel 1, stk. 2, litra b)

Artikel 1, stk. 3, indledning

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 3, første led

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 3, andet led

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 3, tredje led

—

Artikel 1, stk. 3, afslutning

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 4

Artikel 1, stk. 4

Artikel 1, stk. 5

Artikel 1, stk. 5

Artikel 1, stk. 6, indledning

Artikel 1, stk. 6, indledning

Artikel 1, stk. 6, første led

Artikel 1, stk. 6, litra a)

Artikel 1, stk. 6, andet led

Artikel 1, stk. 6, litra b)

Artikel 2, stk. 1, indledning

Artikel 2, stk. 1, indledning

Artikel 2, stk. 1, litra a), litra b) og litra c)

Artikel 2, stk. 1, litra a), litra b) og litra c)

Artikel 2, stk. 1, litra d)

—

Artikel 2, stk. 1, litra e)

Artikel 2, stk. 1, litra d)

Artikel 2, stk. 1, litra f)

Artikel 2, stk. 1, litra e)

Artikel 2, stk. 1, litra g)

Artikel 2, stk. 1, litra f)

Artikel 2, stk. 1, litra h)

Artikel 2, stk. 1, litra g)

Artikel 2, stk. 2, indledning

Artikel 2, stk. 2, indledning

Artikel 2, stk. 2, litra a), litra b) og litra c)

Artikel 2, stk. 2, litra a), litra b) og litra c)

Artikel 2, stk. 2, litra d), indledning

Artikel 2, stk. 2, litra d), indledning

Artikel 2, stk. 2, litra d), første led

Artikel 2, stk. 2, litra d), nr. i)

Artikel 2, stk. 2, litra d), andet led

Artikel 2, stk. 2, litra d), nr.ii)

Artikel 2, stk. 2, litra d), tredje led

Artikel 2, stk. 2, litra d), nr.iii)

Artikel 2, stk. 2, litra d), fjerde led

Artikel 2, stk. 2, litra d), nr.iv)

Artikel 2, stk. 2, litra e) til o)

Artikel 2, stk. 2, litra e) til o)

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, indledning

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, indledning

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, første led

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a)

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, andet led

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b)

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, tredje led

Artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra c)

Artikel 3, stk. 1, andet og tredje afsnit

Artikel 3, stk. 1, andet og tredje afsnit

Artikel 3, stk. 2, indledning

Artikel 3, stk. 2, indledning

Artikel 3, stk. 2, første led

Artikel 3, stk. 2, litra a)

Artikel 3, stk. 2, andet led

—

Artikel 3, stk. 2, tredje led

Artikel 3, stk. 2, litra b)

Artikel 3, stk. 2, fjerde led

—

Artikel 3, stk. 2, femte led

—

Artikel 3, stk. 2, sjette led

—

Artikel 3, stk. 2, afslutning

Artikel 3, stk. 2, indledning

Artikel 3, stk. 3

Artikel 3, stk. 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5, stk. 1

Artikel 5, stk. 1

Artikel 5, stk. 2, første indledning

Artikel 5, stk. 2, indledning

Artikel 5, stk. 2, anden indledning

Artikel 5, stk. 2, indledning

Artikel 5, stk. 2, første led

Artikel 5, stk. 2, litra a)

Artikel 5, stk. 2, andet led

Artikel 5, stk. 2, litra b)

Artikel 5, stk. 2, tredje led

Artikel 5, stk. 2, litra c)

Artikel 5, stk. 3, stk. 4 og stk. 5

Artikel 5, stk. 3, stk. 4 og stk. 5

Artikel 6, stk. 1 og stk. 2

Artikel 6, stk. 1 og stk. 2

Artikel 6, stk. 3, indledning

Artikel 6, stk. 3, indledning

Artikel 6, stk. 3, første led, første del

Artikel 6, stk. 3, indledning

Artikel 6, stk. 3, første led, anden del

Artikel 6, stk. 3, første led

Artikel 6, stk. 3, andet led

Artikel 6, stk. 3, andet led

Artikel 6, stk. 3, tredje led

Artikel 6, stk. 3, tredje led

Artikel 6, stk. 4

Artikel 6, stk. 4

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8, stk. 1 og stk. 2

Artikel 8, stk. 1 og stk. 2

Artikel 8, stk. 3, indledning

Artikel 8, stk. 3, indledning

Artikel 8, stk. 3, første led

Artikel 8, stk. 3, litra a)

Artikel 8, stk. 3, andet led

Artikel 8, stk. 3, litra b)

Artikel 8, stk. 3, tredje led

Artikel 8, stk. 3, litra c)

Artikel 8, stk. 4

Artikel 8, stk. 4

Artikel 9, punkt 1, indledning

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, indledning

Artikel 9, punkt 1.1, indledning

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), indledning

Artikel 9, punkt 1.1, første led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. i)

Artikel 9, punkt 1.1, andet led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. ii)

Artikel 9, punkt 1.1, tredje led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. iii)

Artikel 9, punkt 1.1, fjerde led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. iv)

Artikel 9, punkt 1.2, indledning

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra b), indledning

Artikel 9, punkt 1.2, første led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. i)

Artikel 9, punkt 1.2, andet led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. ii)

Artikel 9, punkt 1.3, første afsnit, indledning

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra c), indledning

Artikel 9, punkt 1.3, første afsnit, første led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. i)

Artikel 9, punkt 1.3, første afsnit, andet led

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, litra c, nr. (ii)

Artikel 9, punkt 1.3, andet afsnit

Artikel 9, stk. 1, andet afsnit

Artikel 9, stk. 2

Artikel 9, stk. 2

Artikel 10, punkt 1.1, indledning

Artikel 10, stk. 1, indledning

Artikel 10, punkt 1.1, litra a)

Artikel 10, stk. 1, litra a)

Artikel 10, punkt 1.1, litra b)

Artikel 10, stk. 1, litra b)

Artikel 10, punkt 1.2

Artikel 10, stk. 2

Artikel 10, punkt 2, indledning

Artikel 10, stk. 3, indledning

Artikel 10, punkt 2.1

Artikel 10, stk. 3, litra a)

Artikel 10, punkt 2.2

Artikel 10, stk. 3, litra b)

Artikel 10, punkt 2.3, indledning

Artikel 10, stk. 3, litra c), indledning

Artikel 10, punkt 2.3.1

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. i)

Artikel 10, punkt 2.3.2

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. ii)

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, indledning

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iii), første afsnit, indledning

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, første led

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, første led

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, andet led

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, andet led

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, tredje led

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, tredje led

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, fjerde led

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, fjerde led

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, femte led

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, femte led

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, sjette led

Artikel 10, stk. 2, litra c), iii), første afsnit, sjette led

Artikel 10, punkt 2.3.3, første afsnit, afslutning

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), første afsnit, indledning

Artikel 10, punkt 2.3.3, andet afsnit

Artikel 10, stk. 2, litra c), nr. iii), andet afsnit

Artikel 10, punkt 2.3.4, indledning

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), indledning

Artikel 10, punkt 2.3.4, første led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), første led

Artikel 10, punkt 2.3.4, andet led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), andet led

Artikel 10, punkt 2.3.4, tredje led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. (v), tredje led

Artikel 10, punkt 2.3.4, fjerde led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), fjerde led

Artikel 10, punkt 2.3.4, femte led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), femte led

Artikel 10, punkt 2.3.4, sjette led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), sjette led

Artikel 10, punkt 2.3.4, syvende led

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), syvende led

Artikel 10, punkt 2.3.4, afslutning

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. iv), indledning

Artikel 10, punkt 2.3.5

Artikel 10, stk. 3, litra c), nr. v)

Artikel 10, punkt 2.4, første afsnit

Artikel 10, stk. 3, litra d), første afsnit

Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, indledning

Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, indledning

Artikel 10, punkt 2.4. andet afsnit, første led

Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. i)

Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, andet led

Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. ii)

Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, tredje led

Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. iii)

Artikel 10, punkt 2.4, andet afsnit, fjerde led

Artikel 10, stk. 3, litra d), andet afsnit, nr. iv)

Artikel 10, punkt 2.4, tredje afsnit

Artikel 10, stk. 3, litra d), tredje afsnit

Artikel 10, punkt 2.5

Artikel 10, stk. 3, litra e)

Artikel 10, punkt 2.6

Artikel 10, stk. 3, litra f)

Artikel 10, punkt 2.7

Artikel 10, stk. 3, litra g)

Artikel 10, punkt 3

Artikel 10, stk. 4

Artikel 10, punkt 4, indledning

Artikel 10, stk. 5, indledning

Artikel 10, punkt 4, første led

Artikel 10, stk. 5, litra a)

Artikel 10, punkt 4, andet led

Artikel 10, stk. 5, litra b)

Artikel 10, punkt 5

Artikel 10, stk. 6

Artikel 11, stk. 1 til stk. 5

Artikel 11, stk. 1 til stk. 5

Artikel 11, stk. 6, indledning

Artikel 11, stk. 6, indledning

Artikel 11, stk. 6, litra a)

Artikel 11, stk. 6, litra a)

Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, indledning

Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, indledning

Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, første led

Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, nr. i)

Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, andet led

Artikel 11, stk. 6, litra b), første afsnit, nr. ii)

Artikel 11, stk. 6, litra b), andet afsnit

Artikel 11, stk. 6, litra b), andet afsnit

Artikels 12 og 13

Artikels 12 og 13

Artikel 15

Artikel 14, første til femte afsnit

—

Artikel 14, sjette afsnit

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 17

Artikel 16

Artikel 18

Artikel 17

Artikel 19

Artikel 18

Artikel 20

Artikel 19

Artikel 20a, stk. 1 og stk. 2

Artikel 21

Artikel 20a, stk. 3

—

—

Artikel 20

—

Artikel 22

Artikel 21

—

Artikel 22

—

Artikel 23

Artikel 23

Artikel 24

Artikel 24

Bilag I — VII

Bilag I — VII

Bilag VIII

—

Bilag IX

—

—

Bilag VIII

—

Bilag IX

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/186

---

P7_TA(2013)0009

Bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (COM(2011)0479 — C7-0216/2011 — 2011/0218(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 440/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0479), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0479),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0216/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 7. december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 7. december 2011 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0180/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0180/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 43 af 15.2.2012, s. 56.

---

P7_TC1-COD(2011)0218

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk.2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (-1) | Det er nødvendigt at foretage en generel tilpasning af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006

   (3)

  for at afspejle de ændringer, som Lissabontraktatens ikrafttræden har medført. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(-1)

Det er nødvendigt at foretage en generel tilpasning af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006

   (3)

  for at afspejle de ændringer, som Lissabontraktatens ikrafttræden har medført. [Ændring 2]

| (1) | Forordning (EF) nr. 1967/2006 tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1967/2006 tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser.

| (2) | De beføjelser, som Kommissionen er tillagt i henhold til forordning (EF) nr. 1967/2006, skal bringes i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

(2)

De beføjelser, som Kommissionen er tillagt i henhold til forordning (EF) nr. 1967/2006, skal bringes i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

| (3) | For at anvendelsen af

  supplere eller ændre
  visse
  ikke-væsentlige
  bestemmelser i forordning (EF) nr. 1967/2006 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at: [Ændring 3]







  — | indrømme undtagelser, forudsat at forordningen udtrykkeligt indeholder bestemmelser herom |
| --- | --- | --- |

(3)

For at anvendelsen af

  supplere eller ændre
  visse
  ikke-væsentlige
  bestemmelser i forordning (EF) nr. 1967/2006 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at: [Ændring 3]

—

indrømme undtagelser, forudsat at forordningen udtrykkeligt indeholder bestemmelser herom

| — | udpege et område, der skal beskyttes mod fiskeri, i en medlemsstats territorialfarvande eller fastlægge fiskeriforvaltningsforanstaltninger for de pågældende farvande, hvis medlemsstatens fiskeriforvaltningsforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø [Ændring 4] |
| --- | --- |

—

udpege et område, der skal beskyttes mod fiskeri, i en medlemsstats territorialfarvande eller fastlægge fiskeriforvaltningsforanstaltninger for de pågældende farvande, hvis medlemsstatens fiskeriforvaltningsforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø [Ændring 4]

| — | beslutte at bekræfte, annullere eller ændre udpegelsen af et område, der er beskyttet mod fiskeri, hvis det kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer [Ændring 5] |
| --- | --- |

—

beslutte at bekræfte, annullere eller ændre udpegelsen af et område, der er beskyttet mod fiskeri, hvis det kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer [Ændring 5]

| — | ændre den undtagelse, der tillader fiskeri med trawl [Ændring 6] |
| --- | --- |

—

ændre den undtagelse, der tillader fiskeri med trawl [Ændring 6]

| — | ændre en medlemsstats forvaltningsplan, hvis denne ikke er tilstrækkelig til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø [Ændring 7] |
| --- | --- |

—

ændre en medlemsstats forvaltningsplan, hvis denne ikke er tilstrækkelig til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø [Ændring 7]

| — | beslutte at bekræfte, annullere eller ændre en medlemsstats forvaltningsplan, hvis den kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer [Ændring 8] |
| --- | --- |

—

beslutte at bekræfte, annullere eller ændre en medlemsstats forvaltningsplan, hvis den kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer [Ændring 8]

| — | fordele den overskydende disponible fiskerikapacitet mellem medlemsstaterne i 25-sømile-forvaltningszonen omkring Malta, og [Ændring 9] |
| --- | --- |

—

fordele den overskydende disponible fiskerikapacitet mellem medlemsstaterne i 25-sømile-forvaltningszonen omkring Malta, og [Ændring 9]

| — | vedtage de kriterier, der skal anvendes ved fastlæggelsen og tildelingen af FAD-strenge til guldmakrelfiskeriet i 25-sømile-forvaltningszonen omkring Malta. |
| --- | --- |

—

vedtage de kriterier, der skal anvendes ved fastlæggelsen og tildelingen af FAD-strenge til guldmakrelfiskeriet i 25-sømile-forvaltningszonen omkring Malta.

| — | vedtage nærmere bestemmelser vedrørende yderligere tekniske specifikationer for de kvadratmaskede paneler, der kan indsættes i trukne redskaber
  [Ændring 10] |
| --- | --- |

—

vedtage nærmere bestemmelser vedrørende yderligere tekniske specifikationer for de kvadratmaskede paneler, der kan indsættes i trukne redskaber
  [Ændring 10]

| — | vedtage tekniske specifikationer med angivelse af den maksimale størrelse på flydetælle, undertælle og omkreds på trawl samt det maksimale antal net i flertrawlssystemer og
  [Ændring 11] |
| --- | --- |

—

vedtage tekniske specifikationer med angivelse af den maksimale størrelse på flydetælle, undertælle og omkreds på trawl samt det maksimale antal net i flertrawlssystemer og
  [Ændring 11]

| — | ændre bilagene til forordning (EF) nr. 1967/2006.
  [Ændring 12] |
| --- | --- |

—

ændre bilagene til forordning (EF) nr. 1967/2006.
  [Ændring 12]

Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (5) | Henvisningen til Posidonia oceanica-havgræsengene i artikel 4, stk. 5, bør præciseres. |
| --- | --- |

(5)

Henvisningen til Posidonia oceanica-havgræsengene i artikel 4, stk. 5, bør præciseres.

| (6) | Kommissionen har brug for yderligere tekniske og videnskabelige oplysninger om de særlige forhold, der gør sig gældende for fiskeriet i Middelhavet, for som ovenfor nævnt at kunne fastsætte tekniske specifikationer med angivelse af den maksimale størrelse på trawl og det maksimale antal net i flertrawlssystemer.
  [Ændring 13] |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har brug for yderligere tekniske og videnskabelige oplysninger om de særlige forhold, der gør sig gældende for fiskeriet i Middelhavet, for som ovenfor nævnt at kunne fastsætte tekniske specifikationer med angivelse af den maksimale størrelse på trawl og det maksimale antal net i flertrawlssystemer.
  [Ændring 13]

| (6a) | Bevarelsen af fiskeressourcerne i Middelhavet er af særlig betydning og bør derfor nævnes i titlen på forordning (EF) nr. 1967/2006. [Ændring 14] |
| --- | --- |

(6a)

Bevarelsen af fiskeressourcerne i Middelhavet er af særlig betydning og bør derfor nævnes i titlen på forordning (EF) nr. 1967/2006. [Ændring 14]

| (7) | Forordning (EF) nr. 1967/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed - |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 1967/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1967/2006 foretages følgende ændringer:

| -1) | Titlen affattes således:




  »Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet«


  [Ændring 1] |
| --- | --- |

-1)

Titlen affattes således:

»Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet«

| 1) | Artikel 4, stk. 5, indledningen, affattes således:
  »5.   Uanset stk. 1, første afsnit, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, vedrørende tilladelse til fiskeri fra fartøjer med en længde overalt på mindre end eller lig med 12 m og en motoreffekt på mindre end eller lig med 85 kW med bundtrukne redskaber, der traditionelt udføres på Posidonia-oceanica-havgræsenge, på følgende betingelser:« |
| --- | --- |

1)

Artikel 4, stk. 5, indledningen, affattes således:

»5.   Uanset stk. 1, første afsnit, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, vedrørende tilladelse til fiskeri fra fartøjer med en længde overalt på mindre end eller lig med 12 m og en motoreffekt på mindre end eller lig med 85 kW med bundtrukne redskaber, der traditionelt udføres på Posidonia-oceanica-havgræsenge, på følgende betingelser:«

| 1a) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:




  »2.
     
  Efter den i stk. 1 fastlagte periode og indtil den 30. november 2009 kan Rådet udpege yderligere områder, der skal beskyttes mod fiskeri, eller ændre afgrænsnings- og forvaltningsreglerne heri ud fra nye relevante videnskabelige oplysninger.




  Fra den 1. december 2009 udpeger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure efter forslag fra Kommissionen yderligere områder, der skal beskyttes mod fiskeri, eller ændrer afgrænsnings- og forvaltningsreglerne heri ud fra nye relevante videnskabelige oplysninger.«



  [Ændring 15] |
| --- | --- |

1a)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

»2.
     
  Efter den i stk. 1 fastlagte periode og indtil den 30. november 2009 kan Rådet udpege yderligere områder, der skal beskyttes mod fiskeri, eller ændre afgrænsnings- og forvaltningsreglerne heri ud fra nye relevante videnskabelige oplysninger.

Fra den 1. december 2009 udpeger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure efter forslag fra Kommissionen yderligere områder, der skal beskyttes mod fiskeri, eller ændrer afgrænsnings- og forvaltningsreglerne heri ud fra nye relevante videnskabelige oplysninger.«

[Ændring 15]

| 1b) | I artikel 7 foretages følgende ændringer:










  a) | stk. 4 affattes således:




  »4.
     
  Mener Kommissionen, at de fiskeriforvaltningsforanstaltninger, der er meddelt efter stk. 3, ikke er tilstrækkelige til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, kan den efter at have hørt den berørte medlemsstat anmode denne om at ændre foranstaltningen senest tre måneder efter datoen for meddelelse af anmodningen.




  Mener Kommissionen, at medlemsstatens fiskeriforvaltningsforanstaltninger ikke er blevet ændret, eller at de ikke er blevet ændret på tilfredsstillende vis, og stadig ikke er tilstrækkelige til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, tillægges den beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, om udpegelse af et område, der skal beskyttes mod fiskeri, eller fastsættelse af fiskeriforvaltningsforanstaltninger for de pågældende farvande.« |
| --- | --- | --- |

1b)

I artikel 7 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 4 affattes således:

»4.
     
  Mener Kommissionen, at de fiskeriforvaltningsforanstaltninger, der er meddelt efter stk. 3, ikke er tilstrækkelige til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, kan den efter at have hørt den berørte medlemsstat anmode denne om at ændre foranstaltningen senest tre måneder efter datoen for meddelelse af anmodningen.

Mener Kommissionen, at medlemsstatens fiskeriforvaltningsforanstaltninger ikke er blevet ændret, eller at de ikke er blevet ændret på tilfredsstillende vis, og stadig ikke er tilstrækkelige til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, tillægges den beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, om udpegelse af et område, der skal beskyttes mod fiskeri, eller fastsættelse af fiskeriforvaltningsforanstaltninger for de pågældende farvande.«

| b) | stk. 5 affattes således:




  »5
     
  Overvejer en medlemsstat i sine territorialfarvande at udpege et område, der skal beskyttes mod fiskeri, og dette kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer, underretter den forud for udpegelsen Kommissionen, denne anden medlemsstat og det relevante regionale rådgivende råd herom.




  De berørte medlemsstater og det relevante regionale rådgivende råd kan sende deres skriftlige bemærkninger til den påtænkte udpegelse til Kommissionen senest 30 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den påtænkte udpegelse.




  Efter at have behandlet sådanne eventuelle bemærkninger tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, der bekræfter, annullerer eller ændrer udpegelsen senest 60 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den påtænkte udpegelse.«



  [Ændring 16] |
| --- | --- |

b)

stk. 5 affattes således:

»5
     
  Overvejer en medlemsstat i sine territorialfarvande at udpege et område, der skal beskyttes mod fiskeri, og dette kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer, underretter den forud for udpegelsen Kommissionen, denne anden medlemsstat og det relevante regionale rådgivende råd herom.

De berørte medlemsstater og det relevante regionale rådgivende råd kan sende deres skriftlige bemærkninger til den påtænkte udpegelse til Kommissionen senest 30 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den påtænkte udpegelse.

Efter at have behandlet sådanne eventuelle bemærkninger tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, der bekræfter, annullerer eller ændrer udpegelsen senest 60 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den påtænkte udpegelse.«

[Ændring 16]

| 2) | I artikel 13 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 5 affattes således:
  »5.   Medlemsstaterne kan anmode om fravigelse af stk. 1, 2, og 3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, vedrørende sådanne fravigelser, hvis de kan begrundes med de pågældende havområders særlige geografiske forhold såsom den begrænsede størrelse af fastlandssoklen langs hele en medlemsstats kystlinje eller begrænsede fiskebanker, hvor det er tilladt at fiske med trawl, og forudsat at de pågældende fiskerier ikke har betydelig indvirkning på havmiljøet og kun berører et bestemt antal af den pågældende medlemsstats eller i givet fald andre medlemsstaters fartøjer, samt at disse fiskerier ikke er mulige med andre redskaber og er omfattet af en forvaltningsplan, jf. artikel 18 eller 19. Medlemsstaterne begrunder en sådan fravigelse med aktuelle videnskabelige og tekniske data.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 13 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 5 affattes således:

»5.   Medlemsstaterne kan anmode om fravigelse af stk. 1, 2, og 3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, vedrørende sådanne fravigelser, hvis de kan begrundes med de pågældende havområders særlige geografiske forhold såsom den begrænsede størrelse af fastlandssoklen langs hele en medlemsstats kystlinje eller begrænsede fiskebanker, hvor det er tilladt at fiske med trawl, og forudsat at de pågældende fiskerier ikke har betydelig indvirkning på havmiljøet og kun berører et bestemt antal af den pågældende medlemsstats eller i givet fald andre medlemsstaters fartøjer, samt at disse fiskerier ikke er mulige med andre redskaber og er omfattet af en forvaltningsplan, jf. artikel 18 eller 19. Medlemsstaterne begrunder en sådan fravigelse med aktuelle videnskabelige og tekniske data.«

| b) | stk. 10 affattes således:
  »10.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, vedrørende fravigelser af stk. 1 og 2 for fiskerier, der er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 4, stk. 5.« |
| --- | --- |

b)

stk. 10 affattes således:

»10.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, vedrørende fravigelser af stk. 1 og 2 for fiskerier, der er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 4, stk. 5.«

| ba) | stk. 11, afsnit 4, affattes således:




  »Mener Kommissionen ud fra medlemsstaternes meddelelser, jf. andet og tredje afsnit, eller ny videnskabelig rådgivning, at betingelserne for en afvigelse ikke er opfyldt, kan den efter at have hørt den berørte medlemsstat anmode denne om at ændre afvigelsen senest tre måneder efter datoen for meddelelse af anmodningen. Mener Kommissionen, at medlemsstaten ikke har ændret afvigelsen eller ikke har ændret den på tilfredsstillende vis, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, om ændring af afvigelsen for at sikre beskyttelse af ressourcer og miljø.«


  [Ændring 17] |
| --- | --- |

ba)

stk. 11, afsnit 4, affattes således:

»Mener Kommissionen ud fra medlemsstaternes meddelelser, jf. andet og tredje afsnit, eller ny videnskabelig rådgivning, at betingelserne for en afvigelse ikke er opfyldt, kan den efter at have hørt den berørte medlemsstat anmode denne om at ændre afvigelsen senest tre måneder efter datoen for meddelelse af anmodningen. Mener Kommissionen, at medlemsstaten ikke har ændret afvigelsen eller ikke har ændret den på tilfredsstillende vis, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, om ændring af afvigelsen for at sikre beskyttelse af ressourcer og miljø.«

| 2a) | Artikel 14, stk. 3, udgår. [Ændring 18] |
| --- | --- |

2a)

Artikel 14, stk. 3, udgår. [Ændring 18]

| 2b) | I artikel 18, stk. 1, første afsnit, affattes indledningen således:




  »1.
     
  Europa-Parlamentet og Rådet vedtager efter den almindelige lovgivningsprocedure efter forslag fra Kommissionen forvaltningsplaner for specifikke fiskerier i Middelhavet, navnlig i områder, der helt eller delvis ligger uden for medlemsstaternes territorialfarvande. Planerne kan blandt andet omfatte:«



  [Ændring 19] |
| --- | --- |

2b)

I artikel 18, stk. 1, første afsnit, affattes indledningen således:

»1.
     
  Europa-Parlamentet og Rådet vedtager efter den almindelige lovgivningsprocedure efter forslag fra Kommissionen forvaltningsplaner for specifikke fiskerier i Middelhavet, navnlig i områder, der helt eller delvis ligger uden for medlemsstaternes territorialfarvande. Planerne kan blandt andet omfatte:«

[Ændring 19]

| 2c) | I artikel 19 foretages følgende ændringer:










  a) | stk. 8 affattes således:




  »8.
     
  Mener Kommissionen ud fra meddelelsen i stk. 7 eller ny videnskabelig rådgivning, at en forvaltningsplan, der er vedtaget efter enten stk. 1 eller stk. 2, ikke er tilstrækkelig til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, kan den efter at have hørt den berørte medlemsstat anmode denne om at ændre planen senest tre måneder efter datoen for meddelelse af anmodningen.




  Mener Kommissionen, at medlemsstatens forvaltningsplan ikke er blevet ændret, eller at den ikke er blevet ændret på tilfredsstillende vis, og stadig ikke er tilstrækkelig til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, tillægges den beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, om ændring af forvaltningsplanen for at sikre beskyttelse af ressourcer og miljø.« |
| --- | --- | --- |

2c)

I artikel 19 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 8 affattes således:

»8.
     
  Mener Kommissionen ud fra meddelelsen i stk. 7 eller ny videnskabelig rådgivning, at en forvaltningsplan, der er vedtaget efter enten stk. 1 eller stk. 2, ikke er tilstrækkelig til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, kan den efter at have hørt den berørte medlemsstat anmode denne om at ændre planen senest tre måneder efter datoen for meddelelse af anmodningen.

Mener Kommissionen, at medlemsstatens forvaltningsplan ikke er blevet ændret, eller at den ikke er blevet ændret på tilfredsstillende vis, og stadig ikke er tilstrækkelig til at sikre en høj beskyttelse af ressourcer og miljø, tillægges den beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a, om ændring af forvaltningsplanen for at sikre beskyttelse af ressourcer og miljø.«

| b) | stk. 9 affattes således:




  »9.
     
  Overvejer en medlemsstat at vedtage en forvaltningsplan, der kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer, underretter den forud for vedtagelsen af denne forvaltningsplan Kommissionen, denne anden medlemsstat og det relevante regionale rådgivende råd herom.




  De berørte medlemsstater og det relevante regionale rådgivende råd kan sende deres skriftlige bemærkninger til den foreslåede forvaltningsplan til Kommissionen senest 30 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den påtænkte vedtagelse.




  Efter at have behandlet sådanne eventuelle bemærkninger tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med 30a, der bekræfter, annullerer eller ændrer planen senest 60 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den foreslåede forvaltningsplan.«



  [Ændring 20] |
| --- | --- |

b)

stk. 9 affattes således:

»9.
     
  Overvejer en medlemsstat at vedtage en forvaltningsplan, der kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer, underretter den forud for vedtagelsen af denne forvaltningsplan Kommissionen, denne anden medlemsstat og det relevante regionale rådgivende råd herom.

De berørte medlemsstater og det relevante regionale rådgivende råd kan sende deres skriftlige bemærkninger til den foreslåede forvaltningsplan til Kommissionen senest 30 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den påtænkte vedtagelse.

Efter at have behandlet sådanne eventuelle bemærkninger tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med 30a, der bekræfter, annullerer eller ændrer planen senest 60 arbejdsdage efter datoen for meddelelse af den foreslåede forvaltningsplan.«

[Ændring 20]

| 3) | Artikel 26, stk. 3, første afsnit, affattes således:
  »3.   Hvis den samlede fiskerikapacitet som omhandlet i stk. 2, litra a), overstiger den samlede fiskerikapacitet for trawlere, der har en længde overalt på 24 m og derunder, og som har fisket i forvaltningszonen i referenceperioden 2000/2001 (herefter »referencefiskerikapacitet«), vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a for at fordele denne overskydende disponible fiskerikapacitet mellem medlemsstaterne under hensyntagen til interesserne hos de medlemsstater, der har ansøgt om tilladelse.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 26, stk. 3, første afsnit, affattes således:

»3.   Hvis den samlede fiskerikapacitet som omhandlet i stk. 2, litra a), overstiger den samlede fiskerikapacitet for trawlere, der har en længde overalt på 24 m og derunder, og som har fisket i forvaltningszonen i referenceperioden 2000/2001 (herefter »referencefiskerikapacitet«), vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30a for at fordele denne overskydende disponible fiskerikapacitet mellem medlemsstaterne under hensyntagen til interesserne hos de medlemsstater, der har ansøgt om tilladelse.«

| 4) | Artikel 27, stk. 3, andet afsnit, affattes således:
  »Kommissionen fastlægger ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a de kriterier, der skal anvendes ved fastlæggelsen og tildelingen af FAD-strenge.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 27, stk. 3, andet afsnit, affattes således:

»Kommissionen fastlægger ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a de kriterier, der skal anvendes ved fastlæggelsen og tildelingen af FAD-strenge.«

| 4a) | Artikel 28 udgår. [Ændring 21] |
| --- | --- |

4a)

Artikel 28 udgår. [Ændring 21]

| 4b) | Artikel 29 udgår. [Ændring 22] |
| --- | --- |

4b)

Artikel 29 udgår. [Ændring 22]

| 5) | Artikel 30 affattes således:

  udgår.



  »Bilagene ændres ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a.«

  [Ændring 23] |
| --- | --- |

5)

Artikel 30 affattes således:

  udgår.

»Bilagene ændres ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a.«

| 6) | Følgende indsættes som artikel 30a:
  »Artikel 30a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   De delegerede beføjelser i

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 4, stk. 5,
  artikel 7, stk. 4 og 5,
  artikel 13, stk. 5, 10 og
  11, fjerde afsnit, artikel 19, stk. 8 og 9,
  artikel 26, stk. 3, første afsnit
  og
  artikel 27, stk. 3, andet afsnit, artikel 30, bilag I, del B, punkt 3, og bilag II, punkt 7, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på tre år
  fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato

  den ...

   (*).
  Kommissionen udarbejder en rapport om delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 24]

  3.   Den i artikel 4, stk. 5,
  artikel 7, stk. 4 og 5,
  artikel 13, stk. 5, 10 og
  11, fjerde afsnit, artikel 19, stk. 8 og 9,
  artikel 26, stk. 3, første afsnit
  og
  artikel 27, stk. 3, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 5,
  artikel 7, stk. 4 og 5,
  artikel 13, stk. 5, 10
  og 11, fjerde afsnit, artikel 19, stk. 8 og 9,
  artikel 26, stk. 3, første afsnit
  og
  artikel 27, stk. 3, andet afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.« |
| --- | --- |

6)

Følgende indsættes som artikel 30a:

»Artikel 30a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   De delegerede beføjelser i

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 4, stk. 5,
  artikel 7, stk. 4 og 5,
  artikel 13, stk. 5, 10 og
  11, fjerde afsnit, artikel 19, stk. 8 og 9,
  artikel 26, stk. 3, første afsnit
  og
  artikel 27, stk. 3, andet afsnit, artikel 30, bilag I, del B, punkt 3, og bilag II, punkt 7, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på tre år
  fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato

  den ...

   (*).
  Kommissionen udarbejder en rapport om delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 24]

3.   Den i artikel 4, stk. 5,
  artikel 7, stk. 4 og 5,
  artikel 13, stk. 5, 10 og
  11, fjerde afsnit, artikel 19, stk. 8 og 9,
  artikel 26, stk. 3, første afsnit
  og
  artikel 27, stk. 3, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 5,
  artikel 7, stk. 4 og 5,
  artikel 13, stk. 5, 10
  og 11, fjerde afsnit, artikel 19, stk. 8 og 9,
  artikel 26, stk. 3, første afsnit
  og
  artikel 27, stk. 3, andet afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 7) | I bilag I, del B, foretages følgende ændringer:






  a) | punkt 3, affattes således:






  »3. | Der kan i et trukket netredskab indsættes kvadratmaskede paneler foran forlængelsesstykkerne eller på et hvilket som helst sted mellem forlængelsesstykkets forende og fangstposens bagende. Et panel må ikke på nogen måde blokeres af tilbehør på nettets inder- eller yderside. Et panel skal være lavet af knudeløst net eller af net med fastsiddende knuder og være indsat på en sådan måde, at maskerne altid forbliver helt åbne, mens der fiskes. De nærmere bestemmelser for yderligere tekniske specifikationer for kvadratmaskede paneler fastsættes ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a.« |
| --- | --- | --- | --- |

7)

I bilag I, del B, foretages følgende ændringer:

a)

punkt 3, affattes således:

»3.

Der kan i et trukket netredskab indsættes kvadratmaskede paneler foran forlængelsesstykkerne eller på et hvilket som helst sted mellem forlængelsesstykkets forende og fangstposens bagende. Et panel må ikke på nogen måde blokeres af tilbehør på nettets inder- eller yderside. Et panel skal være lavet af knudeløst net eller af net med fastsiddende knuder og være indsat på en sådan måde, at maskerne altid forbliver helt åbne, mens der fiskes. De nærmere bestemmelser for yderligere tekniske specifikationer for kvadratmaskede paneler fastsættes ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a.«

| b) | punkt 4, udgår. [Ændring 26] |
| --- | --- |

b)

punkt 4, udgår. [Ændring 26]

| c) | punkt 5, affattes således:










  »5. | Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne netredskaber, hvis fangstpose helt eller delvis er fremstillet af netmateriale med masker af anden art end kvadratmasker eller diagonalmasker.« |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 5, affattes således:

»5.

| 8) | Bilag II, punkt 7, affattes således:

  udgår.









  »7. | Kommissionen kan ved hjælp af delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 30a fastsætte de tekniske specifikationer med angivelse af den maksimale størrelse på flydetælle, undertælle og omkreds på trawl samt det maksimale antal net i flertrawlssystemer.« |
| --- | --- | --- |

8)

Bilag II, punkt 7, affattes således:

  udgår.

»7.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådet vegne

Formand

---

(1)  EUT C 43 af 15.2.2012, s. 56.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 16.1.2013.

2

(3)  

  EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11.

3

EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11.

(*)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

*

Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/192

---

P7_TA(2013)0010

Indgåelse af Nagoya-Kuala Lumpur-tillægsprotokollen om ansvar og erstatning til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af Nagoya-Kuala Lumpur-tillægsprotokollen om ansvar og erstatning til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (13582/2012 — C7-0323/2012 — 2012/0120(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 440/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13582/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13582/2012),

| — | der henviser til Nagoya-Kuala Lumpur-tillægsprotokollen om ansvar og erstatning til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed, vedtaget den 15. oktober 2010 på det endelige plenarmøde under den femte partskonference, der tjener som møde for parterne (COP/MOP 5), i Nagoya og undertegnet af Unionen den 11. maj 2011 (13583/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Nagoya-Kuala Lumpur-tillægsprotokollen om ansvar og erstatning til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed, vedtaget den 15. oktober 2010 på det endelige plenarmøde under den femte partskonference, der tjener som møde for parterne (COP/MOP 5), i Nagoya og undertegnet af Unionen den 11. maj 2011 (13583/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 192 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 192 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0323/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0429/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0429/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen, |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen,

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/193

---

P7_TA(2013)0012

Kreditvurderingsbureauer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer (COM(2011)0747 — C7-0420/2011 — 2011/0361(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 440/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0747), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0747),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0420/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af Kongeriget Sveriges Riksdag, ifølge hvilke(n) udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af Kongeriget Sveriges Riksdag, ifølge hvilke(n) udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 2. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 2. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0221/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2.. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2..

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3.. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3..

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 167 af 13.6.2012, s. 2.

(2)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 68.

---

P7_TC1-COD(2011)0361

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009 om kreditvurderingsbureauer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 462/2013).

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/194

---

P7_TA(2013)0013

Visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og forvaltere af alternative investeringsfonde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger (COM(2011)0746 — C7-0419/2011 — 2011/0360(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 440/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0746), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0746),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0419/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 2. april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 2. april 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2012 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0220/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 167 af 13.6.2012, s. 2.

(2)  EUT C 229 af 31.7.2012, s. 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0360

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2003/41/EF om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed, direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og direktiv 2011/61/EU om forvaltere af alternative investeringsfonde, for så vidt angår overdreven afhængighed af kreditvurderinger

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/14/EU).

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/195

---

P7_TA(2013)0014

En flerårig plan for torskebestandene i Østersøen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande (COM(2012)0155 — C7-0090/2012 — 2012/0077(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2015/C 440/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0155), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0155),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0090/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0090/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2012 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0395/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0395/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 299 af 4.10.2012, s. 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0077

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at undgå uklarheder og sikre overensstemmelse med de forpligtelser, Unionen har indgået på internationalt plan om at arbejde hen imod målet om fiskeri efter princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte, når det gælder nedfiskede bestande, bør målene i den flerårige plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande, som er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (3), præciseres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(1)

For at undgå uklarheder og sikre overensstemmelse med de forpligtelser, Unionen har indgået på internationalt plan om at arbejde hen imod målet om fiskeri efter princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte, når det gælder nedfiskede bestande, bør målene i den flerårige plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande, som er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (3), præciseres i overensstemmelse hermed.

| (2) | Der skal i henhold til forordning (EF) nr. 1098/2007 foretages en opfølgning og en revision af de satser for minimumsfiskeridødeligheden, der er fastsat deri, hvis disse satser ikke er tilstrækkelige til at realisere planens mål. |
| --- | --- |

(2)

Der skal i henhold til forordning (EF) nr. 1098/2007 foretages en opfølgning og en revision af de satser for minimumsfiskeridødeligheden, der er fastsat deri, hvis disse satser ikke er tilstrækkelige til at realisere planens mål.

| (3) | Kommissionen kan i overensstemmelse med traktatens artikel 290 gives beføjelse til ved hjælp af delegerede retsakter at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt.
  [Ændring 1] |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen kan i overensstemmelse med traktatens artikel 290 gives beføjelse til ved hjælp af delegerede retsakter at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt.
  [Ændring 1]

| (4) | For at gøre det muligt at realisere målene i forordning (EF) nr. 1098/2007 så effektivt som muligt og for at der kan reageres prompte på ændringer i bestandssituationen eller i fiskeriet bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, når det gælder revision af satserne for minimumsfiskeridødeligheden, hvis disse satser ifølge de videnskabelige oplysninger ikke længere er hensigtsmæssige, og foranstaltningerne ikke længere er tilstrækkelige til at nå de mål, der er opstillet for planen

  for så vidt angår fastsættelse af de perioder
  ,
  hvor det er tilladt at fiske med visse redskabstyper i bestemte geografiske områder.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer
  med Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen og relevante interesserede parter
  under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(4)

For at gøre det muligt at realisere målene i forordning (EF) nr. 1098/2007 så effektivt som muligt og for at der kan reageres prompte på ændringer i bestandssituationen eller i fiskeriet bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, når det gælder revision af satserne for minimumsfiskeridødeligheden, hvis disse satser ifølge de videnskabelige oplysninger ikke længere er hensigtsmæssige, og foranstaltningerne ikke længere er tilstrækkelige til at nå de mål, der er opstillet for planen

  for så vidt angår fastsættelse af de perioder
  ,
  hvor det er tilladt at fiske med visse redskabstyper i bestemte geografiske områder.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer
  med Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen og relevante interesserede parter
  under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. [Ændring 2]

| (6) | For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af artikel 29 i forordning (EF) nr. 1098/2007 bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (4)
  . [Ændring 3] |
| --- | --- |

(6)

For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af artikel 29 i forordning (EF) nr. 1098/2007 bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (4)
  . [Ændring 3]

| (7) | For at sikre, at der kan foretages en effektiv evaluering af planens resultater, bør den frist for evalueringen, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1098/2007, ændres. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at der kan foretages en effektiv evaluering af planens resultater, bør den frist for evalueringen, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1098/2007, ændres.

| (8) | Desuden bør den beslutningsprocedure for fastsættelse af fiskerimuligheder, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1098/2007, præciseres som følge af ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(8)

Desuden bør den beslutningsprocedure for fastsættelse af fiskerimuligheder, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1098/2007, præciseres som følge af ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (9) | De foreslåede ændringer omfatter således hovedsagelig ændringer, som gør det muligt at anvende planen effektivt inden for de nye beslutningsmæssige rammer, der er indført ved Lissabontraktaten. |
| --- | --- |

(9)

De foreslåede ændringer omfatter således hovedsagelig ændringer, som gør det muligt at anvende planen effektivt inden for de nye beslutningsmæssige rammer, der er indført ved Lissabontraktaten.

| (10) | Forordning (EF) nr. 1098/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed – |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 1098/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed –

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1098/2007 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 4 affattes således:
  »Artikel 4
  Målsætning og mål
  Planen skal sikre bæredygtig udnyttelse af de pågældende torskebestande på grundlag af princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte, ved at fiskeridødeligheden gradvis reduceres til og holdes på et niveau, der ikke ligger under

  over
  : [Ændring 4]









  a) | 0,25 for aldersgruppen 3-6 år for torskebestanden i område A og [Ændring 5] |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

Målsætning og mål

Planen skal sikre bæredygtig udnyttelse af de pågældende torskebestande på grundlag af princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte, ved at fiskeridødeligheden gradvis reduceres til og holdes på et niveau, der ikke ligger under

  over
  : [Ændring 4]

a)

0,25 for aldersgruppen 3-6 år for torskebestanden i område A og [Ændring 5]

| b) | 0,3 for aldersgruppen 4-7 år for torskebestanden i område B og C.« |
| --- | --- |

b)

0,3 for aldersgruppen 4-7 år for torskebestanden i område B og C.«

| 2) | Artikel 5, stk. 1, affattes således:
  »1.   Rådet fastsætter hvert år i overensstemmelse med traktaten TAC’er for det følgende år for de pågældende torskebestande.«[Ændring 6] |
| --- | --- |

2)

Artikel 5, stk. 1, affattes således:

»1.   Rådet fastsætter hvert år i overensstemmelse med traktaten TAC’er for det følgende år for de pågældende torskebestande.«[Ændring 6]

| 3) | I artikel 8 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 3 og 4 affattes således:
  »3.   Rådet træffer

  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med traktaten og efter reglerne i stk. 4 og 5

  artikel 29a, som for
  hvert år afgørelse om

  fastlægger det
  maksimale antal havdage uden for de perioder, der er fastsat i stk. 1, i det følgende år, hvor det er tilladt at fiske med de redskaber, som er nævnt i stk. 1. [Ændring 7]



  4.
     
  Hvis STECF har anslået fiskeridødeligheden for en af de pågældende torskebestande til at være mindst 10 % større end den målsats for fiskeridødelighed, som er fastsat i artikel 4, nedsættes det samlede antal dage, hvor det er tilladt at fiske med de redskaber, som er nævnt i stk. 1, med 10 % i forhold til det samlede antal dage, hvor det er tilladt i det igangværende år.« [Ændring 8] |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 8 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   Rådet træffer

  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med traktaten og efter reglerne i stk. 4 og 5

  artikel 29a, som for
  hvert år afgørelse om

  fastlægger det
  maksimale antal havdage uden for de perioder, der er fastsat i stk. 1, i det følgende år, hvor det er tilladt at fiske med de redskaber, som er nævnt i stk. 1. [Ændring 7]

4.
     
  Hvis STECF har anslået fiskeridødeligheden for en af de pågældende torskebestande til at være mindst 10 % større end den målsats for fiskeridødelighed, som er fastsat i artikel 4, nedsættes det samlede antal dage, hvor det er tilladt at fiske med de redskaber, som er nævnt i stk. 1, med 10 % i forhold til det samlede antal dage, hvor det er tilladt i det igangværende år.« [Ændring 8]

| b) | stk. 6, første afsnit, affattes således:




  »6.
     
  Uanset stk. 1 er det tilladt EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 meter at fiske med faststående redskaber i området indtil 10 sømil fra basislinjerne. Sættetiden for de faststående redskaber må ikke overstige 48 timer.« [Ændring 9] |
| --- | --- |

b)

stk. 6, første afsnit, affattes således:

»6.
     
  Uanset stk. 1 er det tilladt EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 meter at fiske med faststående redskaber i området indtil 10 sømil fra basislinjerne. Sættetiden for de faststående redskaber må ikke overstige 48 timer.« [Ændring 9]

| 4) | Artikel 26 affattes således:
  »Artikel 26
  Evaluering af planen
  Hvert femte år fra den 18. september 2007 evaluerer Kommissionen gennemførelsen og resultaterne af den flerårige plan.
  Med henblik på denne evaluering rådfører Kommissionen sig med STECF og Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen. Om

  hensigtsmæssigt, kan

  nødvendigt, forelægger
  Kommissionen foreslå ændringer af den flerårige plan eller vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27

  hensigtsmæssige forslag til vedtagelse efter den almindelige lovgivningsprocedure om ændring af den flerårige plan
  .«[Ændring 10] |
| --- | --- |

4)

Artikel 26 affattes således:

»Artikel 26

Evaluering af planen

Hvert femte år fra den 18. september 2007 evaluerer Kommissionen gennemførelsen og resultaterne af den flerårige plan.
  Med henblik på denne evaluering rådfører Kommissionen sig med STECF og Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen. Om

  hensigtsmæssigt, kan

  nødvendigt, forelægger
  Kommissionen foreslå ændringer af den flerårige plan eller vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27

  hensigtsmæssige forslag til vedtagelse efter den almindelige lovgivningsprocedure om ændring af den flerårige plan
  .«[Ændring 10]

| 5) | Artikel 27 affattes således:
  »Artikel 27
  Revision af minimumsfiskeridødeligheden


  Finder
  Kommissionen beføjes til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a for at revidere de satser

  , at målsatserne
  for minimumsfiskeridødelighed

  fiskeridødelighed
  i artikel 4, hvis det fremgår af de videnskabelige oplysninger, at satserne for minimumsfiskeridødelighed ikke stemmer overens med

  længere er tilstrækkelige til at nå
  forvaltningsplanens mål
  , forelægger Kommissionen på grundlag af rådgivning fra STECF og efter høring af Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen et forslag til vedtagelse efter den almindelige lovgivningsprocedure, om ændring af målsatserne for fiskeridødelighed i artikel 4
  .«[Ændring 11] |
| --- | --- |

5)

Artikel 27 affattes således:

»Artikel 27

Revision af minimumsfiskeridødeligheden

Finder
  Kommissionen beføjes til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a for at revidere de satser

  , at målsatserne
  for minimumsfiskeridødelighed

  fiskeridødelighed
  i artikel 4, hvis det fremgår af de videnskabelige oplysninger, at satserne for minimumsfiskeridødelighed ikke stemmer overens med

  længere er tilstrækkelige til at nå
  forvaltningsplanens mål
  , forelægger Kommissionen på grundlag af rådgivning fra STECF og efter høring af Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen et forslag til vedtagelse efter den almindelige lovgivningsprocedure, om ændring af målsatserne for fiskeridødelighed i artikel 4
  .«[Ændring 11]

| 6) | Artikel 29, stk. 2, 3 og 4, affattes således:
  »2.   Artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes ikke på ICES-underafsnit 27 og/eller 28.2, hvis der er bevis for, at torskefangsterne i disse underafsnit udgør under 3 % af de samlede torskefangster i område B. Kommissionen bekræfter hvert år ved hjælp af gennemførelsesretsakter

  tillægges beføjelse til,
  på grundlag af videnskabelige oplysninger og rapporterne fra de medlemsstater, der er nævnt i stk. 1,
  og videnskabelige oplysninger, hvert år at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a, der bekræfter,
  om der foreligger sådanne beviser, og følgelig, om de restriktioner, der er fastsat i artikel 8, stk. 1, litra b) og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes i de pågældende underafsnit. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 29b, stk. 2.
  [Ændring 12]

  3.   Artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes kun på ICES-underafsnit 28.1, hvis der er bevis for, at torskefangsterne udgør over 1,5 % af de samlede torskefangster i område B. Kommissionen bekræfter hvert år ved hjælp af gennemførelsesretsakter

  tillægges beføjelse til,
  på grundlag af videnskabelige oplysninger og rapporterne fra de medlemsstater, der er nævnt i stk. 1,
  og videnskabelige oplysninger, hvert år at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a, der bekræfter,
  om der foreligger sådanne beviser, og følgelig, om de restriktioner, der er fastsat i artikel 8, stk. 1, litra b) og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes i det pågældende underafsnit. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 29b, stk. 2.
  [Ændring 13]

  4.   Gennemførelsesretsakterne

  De delegerede retsakter
  i stk. 2 og 3 finder anvendelse fra den 1. januar til den 31. december det efterfølgende år.«[Ændring 14] |
| --- | --- |

6)

Artikel 29, stk. 2, 3 og 4, affattes således:

»2.   Artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes ikke på ICES-underafsnit 27 og/eller 28.2, hvis der er bevis for, at torskefangsterne i disse underafsnit udgør under 3 % af de samlede torskefangster i område B. Kommissionen bekræfter hvert år ved hjælp af gennemførelsesretsakter

  tillægges beføjelse til,
  på grundlag af videnskabelige oplysninger og rapporterne fra de medlemsstater, der er nævnt i stk. 1,
  og videnskabelige oplysninger, hvert år at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a, der bekræfter,
  om der foreligger sådanne beviser, og følgelig, om de restriktioner, der er fastsat i artikel 8, stk. 1, litra b) og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes i de pågældende underafsnit. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 29b, stk. 2.
  [Ændring 12]

3.   Artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes kun på ICES-underafsnit 28.1, hvis der er bevis for, at torskefangsterne udgør over 1,5 % af de samlede torskefangster i område B. Kommissionen bekræfter hvert år ved hjælp af gennemførelsesretsakter

  tillægges beføjelse til,
  på grundlag af videnskabelige oplysninger og rapporterne fra de medlemsstater, der er nævnt i stk. 1,
  og videnskabelige oplysninger, hvert år at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a, der bekræfter,
  om der foreligger sådanne beviser, og følgelig, om de restriktioner, der er fastsat i artikel 8, stk. 1, litra b) og artikel 8, stk. 3, 4 og 5, anvendes i det pågældende underafsnit. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 29b, stk. 2.
  [Ændring 13]

4.   Gennemførelsesretsakterne

  De delegerede retsakter
  i stk. 2 og 3 finder anvendelse fra den 1. januar til den 31. december det efterfølgende år.«[Ændring 14]

| 7) | Følgende kapitel indsættes:
  »Kapitel VIa
  Artikel 29a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   De delegerede beføjelser i artikel 26 og 27

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 3, og artikel 29, stk. 2 og 3,
  tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på tre år fra den ...

   (*)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 15]

  3.   Delegationen af beføjelser i artikel 26 og 27

  Den i artikel 8, stk. 3, og artikel 29, stk. 2 og 3, omhandlede delegation af beføjelser
  kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. [Ændring 16]

  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til
  artikel 8, stk. 3, og artikel 29, stk. 2 og 3,

  artikel 26 og 27 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

  Artikel 29b


  Udvalgsprocedure


  1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved artikel 30 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Dette udvalg er et udvalg i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011.


  2.   Når der henvises til dette stykke finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
  [Ændring 17]

  Artikel 29c
  Rådsafgørelser
  Når det i denne forordning er foreskrevet, at der skal træffes afgørelse af Rådet, handler Rådet i overensstemmelse med traktaten.«. |
| --- | --- |

7)

Følgende kapitel indsættes:

»Kapitel VIa

Artikel 29a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   De delegerede beføjelser i artikel 26 og 27

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 3, og artikel 29, stk. 2 og 3,
  tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode
  på tre år fra den ...

   (*)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 15]

3.   Delegationen af beføjelser i artikel 26 og 27

  Den i artikel 8, stk. 3, og artikel 29, stk. 2 og 3, omhandlede delegation af beføjelser
  kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. [Ændring 16]

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til
  artikel 8, stk. 3, og artikel 29, stk. 2 og 3,

  artikel 26 og 27 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 29b

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved artikel 30 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Dette udvalg er et udvalg i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
  [Ændring 17]

Artikel 29c

Rådsafgørelser

Når det i denne forordning er foreskrevet, at der skal træffes afgørelse af Rådet, handler Rådet i overensstemmelse med traktaten.«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådet vegne

Formand

---

(1)  EUT C 299 af 4.10.2012, s. 145.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 16.1.2013.

2

(3)  EUT L 248 af 22.9.2007, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

4

EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(*)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

*

Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

---

Torsdag den 17. januar 2013

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/200

---

P7_TA(2013)0019

Instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik (afgørelse om indledning af interinstitutionelle forhandlinger)

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0750 — C7-0441/2011 — 2011/0365(COD) — (2013/2503(RSP))

(2015/C 440/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 70, stk. 2, og artikel 70a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 70, stk. 2, og artikel 70a,

| 1. | træffer afgørelse om at indlede interinstitutionelle forhandlinger på grundlag af følgende mandat: |
| --- | --- |

1.

træffer afgørelse om at indlede interinstitutionelle forhandlinger på grundlag af følgende mandat:

MANDAT

Ændringsforslag 1

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 a (nyt)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  påpeger, at den finansieringsramme, der er specificeret i det lovgivningsmæssige forslag, kun er vejledende for den lovgivende myndighed, og at den ikke kan fastsættes endeligt, før der er indgået en aftale om forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme 2014-2020; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

1a.
     
  påpeger, at den finansieringsramme, der er specificeret i det lovgivningsmæssige forslag, kun er vejledende for den lovgivende myndighed, og at den ikke kan fastsættes endeligt, før der er indgået en aftale om forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme 2014-2020;

Ændringsforslag 2

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 b (nyt)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"



   (1)



  ; gentager, at der er behov for tilstrækkelige supplerende midler i den næste FFR, således at det bliver muligt for Unionen at opfylde sine eksisterende politiske prioriteter og de nye opgaver, der er fastsat i Lissabontraktaten, samt at reagere på uforudsete begivenheder; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af Unionens vedtagne mål og forpligtelser samt af Unionens solidaritetsprincip; opfordrer Rådet til, såfremt det ikke er enigt i denne fremgangsmåde, at præcisere, hvilke af dets politiske prioriteter eller projekter det vil være indstillet på helt at opgive til trods for deres bevislige europæiske merværdi; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

1b.
     
  henviser til sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"



   (1)



  ; gentager, at der er behov for tilstrækkelige supplerende midler i den næste FFR, således at det bliver muligt for Unionen at opfylde sine eksisterende politiske prioriteter og de nye opgaver, der er fastsat i Lissabontraktaten, samt at reagere på uforudsete begivenheder; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af Unionens vedtagne mål og forpligtelser samt af Unionens solidaritetsprincip; opfordrer Rådet til, såfremt det ikke er enigt i denne fremgangsmåde, at præcisere, hvilke af dets politiske prioriteter eller projekter det vil være indstillet på helt at opgive til trods for deres bevislige europæiske merværdi;

Ændringsforslag 3

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 c (nyt)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  understreger, at Kommissionen med sigte på de opgaver, som Unionen allerede har udpeget og indgået aftale om, er nødt til at lade disse politiske prioriteringer afspejle i forslaget på en fremsynet og hensigtsmæssig måde; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

1c.
     
  understreger, at Kommissionen med sigte på de opgaver, som Unionen allerede har udpeget og indgået aftale om, er nødt til at lade disse politiske prioriteringer afspejle i forslaget på en fremsynet og hensigtsmæssig måde;

Ændringsforslag 4

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | EU’s mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) bør bl.a. nås gennem fælles foranstaltninger for personers passage af de indre grænser, grænsekontrol ved de ydre grænser samt den fælles visumpolitik som led i et system
  med flere lag
  ,
  der
  sigter mod at lette
  lovlig rejseaktivitet
  og bekæmpe
  ulovlig
  indvandring. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(1)

EU’s mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) bør bl.a. nås gennem fælles foranstaltninger for personers passage af de indre grænser, grænsekontrol ved de ydre grænser samt den fælles visumpolitik som led i et system
  med flere lag
  ,
  der
  sigter mod at lette
  lovlig rejseaktivitet
  og bekæmpe
  ulovlig
  indvandring.

| (1) | EU's mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) bør bl.a. nås gennem fælles foranstaltninger for personers passage af de indre grænser, grænsekontrol ved de ydre grænser samt den fælles visumpolitik som led i et
  konvergerende
  system,
  der gør det muligt at udveksle oplysninger og opnå større viden om situationen, og som
  sigter mod at lette
  rejseaktiviteter i EU og international handel, som fremmer den kulturelle mangfoldighed og kendskabet til andre kulturer
  , og bekæmpe
  uretmæssig
  indvandring
  Dette mål bør opfyldes under overholdelse af de grundlæggende rettigheder (artikel 67, stk. 1, i TEUF), i respekt for den menneskelige værdighed i henhold til bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og på en måde, som i forbindelse med udformningen af en fælles politik for asyl, immigration og kontrol ved de ydre grænser, er retfærdig over for tredjelandsborgere (artikel 67, stk. 2, i TEUF), respekterer retten til asyl og international beskyttelse samt af princippet om non-refoulement og redning af migranter på havet og er i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes internationale forpligtelser, som følger af deres tilslutning til internationale instrumenter, bl.a. Genève-konventionen om flygtninges retsstilling af 28. juli 1951 som suppleret med New York-protokollen af 31. januar 1967 (Genève-konventionen). |
| --- | --- |

(1)

EU's mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) bør bl.a. nås gennem fælles foranstaltninger for personers passage af de indre grænser, grænsekontrol ved de ydre grænser samt den fælles visumpolitik som led i et
  konvergerende
  system,
  der gør det muligt at udveksle oplysninger og opnå større viden om situationen, og som
  sigter mod at lette
  rejseaktiviteter i EU og international handel, som fremmer den kulturelle mangfoldighed og kendskabet til andre kulturer
  , og bekæmpe
  uretmæssig
  indvandring
  Dette mål bør opfyldes under overholdelse af de grundlæggende rettigheder (artikel 67, stk. 1, i TEUF), i respekt for den menneskelige værdighed i henhold til bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og på en måde, som i forbindelse med udformningen af en fælles politik for asyl, immigration og kontrol ved de ydre grænser, er retfærdig over for tredjelandsborgere (artikel 67, stk. 2, i TEUF), respekterer retten til asyl og international beskyttelse samt af princippet om non-refoulement og redning af migranter på havet og er i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes internationale forpligtelser, som følger af deres tilslutning til internationale instrumenter, bl.a. Genève-konventionen om flygtninges retsstilling af 28. juli 1951 som suppleret med New York-protokollen af 31. januar 1967 (Genève-konventionen).

Ændringsforslag 5

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (1a) | EU skal udvikle en mere sammenhængende tilgang til interne og eksterne aspekter af forvaltningen af migrationsstrømme og intern sikkerhed og etablere en sammenhæng mellem bekæmpelse af ulovlig indvandring og forbedring af sikkerheden ved de ydre grænser samt forstærke samarbejdet og dialogen med tredjelandene om ulovlig indvandring og fremme af lovlig indvandring. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(1a)

EU skal udvikle en mere sammenhængende tilgang til interne og eksterne aspekter af forvaltningen af migrationsstrømme og intern sikkerhed og etablere en sammenhæng mellem bekæmpelse af ulovlig indvandring og forbedring af sikkerheden ved de ydre grænser samt forstærke samarbejdet og dialogen med tredjelandene om ulovlig indvandring og fremme af lovlig indvandring.

Ændringsforslag 6

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (1b) | Der er behov for en integreret tilgang til spørgsmål i forbindelse med migrationspres og asylansøgninger samt til forvaltningen af EU's ydre grænser og for tilstrækkelige bevillinger og støtteredskaber til håndtering af krisesituationer som et udtryk for respekt for menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater uden at underkende de nationale ansvarsområder og samtidig fastlægge en klar opgavefordeling. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(1b)

Der er behov for en integreret tilgang til spørgsmål i forbindelse med migrationspres og asylansøgninger samt til forvaltningen af EU's ydre grænser og for tilstrækkelige bevillinger og støtteredskaber til håndtering af krisesituationer som et udtryk for respekt for menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater uden at underkende de nationale ansvarsområder og samtidig fastlægge en klar opgavefordeling.

Ændringsforslag 7

Forslag til forordning

Betragtning 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (1c) | I sin beslutning af 8. juni 2011



   (2)



  understregede Europa-Parlamentet endvidere nødvendigheden af at udvikle bedre synergier mellem forskellige fonde og programmer og påpegede, at en forenkling af forvaltningen af fondene og muligheden for krydsfinansiering gør det muligt at allokere flere midler til fælles mål, glædede sig over, at Kommissionen har til hensigt at nedbringe det samlede antal budgetinstrumenter inden for området indre anliggender til en struktur med to søjler og så vidt muligt med delt forvaltning, mente, at denne tilgang i væsentlig grad bør kunne bidrage til en øget forenkling, rationalisering, konsolidering og gennemsigtighed af de nuværende fonde og programmer. Det understregede dog nødvendigheden af at sikre, at de forskellige politiske mål inden for indre anliggender ikke blev blandet sammen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(1c)

I sin beslutning af 8. juni 2011



   (2)



  understregede Europa-Parlamentet endvidere nødvendigheden af at udvikle bedre synergier mellem forskellige fonde og programmer og påpegede, at en forenkling af forvaltningen af fondene og muligheden for krydsfinansiering gør det muligt at allokere flere midler til fælles mål, glædede sig over, at Kommissionen har til hensigt at nedbringe det samlede antal budgetinstrumenter inden for området indre anliggender til en struktur med to søjler og så vidt muligt med delt forvaltning, mente, at denne tilgang i væsentlig grad bør kunne bidrage til en øget forenkling, rationalisering, konsolidering og gennemsigtighed af de nuværende fonde og programmer. Det understregede dog nødvendigheden af at sikre, at de forskellige politiske mål inden for indre anliggender ikke blev blandet sammen.

Begrundelse

Punkt 109 i beslutningen af 8. juni 2011»Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa«.

Ændringsforslag 8

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (2a) | I henhold til Unionens interne sikkerhedsstrategi er frihed, sikkerhed og retfærdighed målsætninger, der forfølges parallelt, og for at opnå frihed og retfærdighed skal sikkerhed altid forfølges i overensstemmelse med traktaternes principper, retsstatsprincipperne og Unionens grundlæggende rettighedsforpligtelser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(2a)

I henhold til Unionens interne sikkerhedsstrategi er frihed, sikkerhed og retfærdighed målsætninger, der forfølges parallelt, og for at opnå frihed og retfærdighed skal sikkerhed altid forfølges i overensstemmelse med traktaternes principper, retsstatsprincipperne og Unionens grundlæggende rettighedsforpligtelser.

Ændringsforslag 9

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (3) | Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling,
  respekt for de
  grundlæggende
  rettigheder
  og retsstatsprincippet samt
  stærk
  fokus på det globale perspektiv og
  den uløselige forbindelse til den eksterne sikkerhed
  bør være
  hovedprincipperne for
  gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(3)

Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling,
  respekt for de
  grundlæggende
  rettigheder
  og retsstatsprincippet samt
  stærk
  fokus på det globale perspektiv og
  den uløselige forbindelse til den eksterne sikkerhed
  bør være
  hovedprincipperne for
  gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed.

| (3) | Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar arbejdsfordeling,
  overholdelse af
  grundlæggende
  frihedsrettigheder og menneskerettigheder
  og retsstatsprincipper samt
  skarp
  fokus på det globale perspektiv og
  fuldstændig overholdelse af EU’s udenrigspolitiske mål som fastsat i artikel 21 i TEU
  bør være
  nøgleprincipper i
  gennemførelsen af strategien for EU’s indre sikkerhed. |
| --- | --- |

(3)

Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar arbejdsfordeling,
  overholdelse af
  grundlæggende
  frihedsrettigheder og menneskerettigheder
  og retsstatsprincipper samt
  skarp
  fokus på det globale perspektiv og
  fuldstændig overholdelse af EU’s udenrigspolitiske mål som fastsat i artikel 21 i TEU
  bør være
  nøgleprincipper i
  gennemførelsen af strategien for EU’s indre sikkerhed.

Ændringsforslag 10

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (3a) | Fonden for Intern Sikkerhed tager særligt hensyn til medlemsstater, som står over for uforholdsmæssige byrder som følge af migrationsstrømme på grund af deres geografiske placering. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(3a)

Fonden for Intern Sikkerhed tager særligt hensyn til medlemsstater, som står over for uforholdsmæssige byrder som følge af migrationsstrømme på grund af deres geografiske placering.

Ændringsforslag 11

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (6a) | De samlede midler til denne forordning og forordning (EU) nr. XXX/2012 om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed bør tilsammen udgøre finansieringsrammen i hele det tidsrum, fonden eksisterer, og udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af xx./201x mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om samarbejde i budgetanliggender og om sund økonomisk forvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(6a)

De samlede midler til denne forordning og forordning (EU) nr. XXX/2012 om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed bør tilsammen udgøre finansieringsrammen i hele det tidsrum, fonden eksisterer, og udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af xx./201x mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om samarbejde i budgetanliggender og om sund økonomisk forvaltning.

Begrundelse

For at svare til betragtning 8 i forslaget til forordning om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0753).

Ændringsforslag 12

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (8) | Fonden for De Ydre Grænser bør udtrykke solidaritet gennem finansiel støtte både til de medlemsstater, som varetager håndhævelsen af Schengenreglerne om de ydre grænser, og de, der forbereder sig på fuld deltagelse i Schengensamarbejdet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(8)

Fonden for De Ydre Grænser bør udtrykke solidaritet gennem finansiel støtte både til de medlemsstater, som varetager håndhævelsen af Schengenreglerne om de ydre grænser, og de, der forbereder sig på fuld deltagelse i Schengensamarbejdet.

| (8) | Fonden for De Ydre Grænser bør udtrykke solidaritet gennem finansiel støtte både til de medlemsstater, som varetager håndhævelsen af Schengenreglerne om de ydre grænser, og de, der forbereder sig på fuld deltagelse i Schengensamarbejdet,
  og som overholder international ret ved at give hjælp og beskyttelse til dem, der har behov for det
  . |
| --- | --- |

(8)

Fonden for De Ydre Grænser bør udtrykke solidaritet gennem finansiel støtte både til de medlemsstater, som varetager håndhævelsen af Schengenreglerne om de ydre grænser, og de, der forbereder sig på fuld deltagelse i Schengensamarbejdet,
  og som overholder international ret ved at give hjælp og beskyttelse til dem, der har behov for det
  .

Ændringsforslag 13

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (11) | Når medlemsstaterne varetager opgaver ved de ydre grænser og i konsulaterne i overensstemmelse med Schengenreglerne om grænser og visum, sker det på vegne af alle EU-medlemsstater i Schengenområdet og i deres interesse, og dermed udfører de en offentlig tjeneste for Unionen.
  Som udtryk for solidaritet
  bør instrumentet bidrage til at dække driftsomkostningerne ved grænsekontrol og visumpolitik og sætte medlemsstaterne i stand til systematisk at opretholde den kapacitet, der er afgørende for at kunne udføre denne tjeneste på alles vegne. Støtten består i fuld refusion af udvalgte omkostninger med relation til instrumentets mål og vil udgøre en integreret del af de nationale programmer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(11)

Når medlemsstaterne varetager opgaver ved de ydre grænser og i konsulaterne i overensstemmelse med Schengenreglerne om grænser og visum, sker det på vegne af alle EU-medlemsstater i Schengenområdet og i deres interesse, og dermed udfører de en offentlig tjeneste for Unionen.
  Som udtryk for solidaritet
  bør instrumentet bidrage til at dække driftsomkostningerne ved grænsekontrol og visumpolitik og sætte medlemsstaterne i stand til systematisk at opretholde den kapacitet, der er afgørende for at kunne udføre denne tjeneste på alles vegne. Støtten består i fuld refusion af udvalgte omkostninger med relation til instrumentets mål og vil udgøre en integreret del af de nationale programmer.

| (11) | Når medlemsstaterne varetager opgaver ved de ydre grænser og i konsulaterne i overensstemmelse med Schengenreglerne om grænser og visum, sker det på vegne af alle EU-medlemsstater i Schengenområdet og i deres interesse, og dermed udfører de en offentlig tjeneste for Unionen. Instrumentet bør bidrage til at dække driftsomkostningerne ved grænsekontrol og visumpolitik og sætte medlemsstaterne i stand til systematisk at opretholde den kapacitet, der er afgørende for at kunne udføre denne tjeneste på alles vegne. Støtten består i fuld refusion af udvalgte specifikke omkostninger med relation til instrumentets mål og vil udgøre en integreret del af de nationale programmer.
  Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser i EU (Frontex) skal for at undgå gentagelse, fragmentering og ineffektiv udnyttelse af bevillingerne koordinere medlemsstaternes aktiviteter, der er finansieret af den operative støtte |
| --- | --- |

(11)

Når medlemsstaterne varetager opgaver ved de ydre grænser og i konsulaterne i overensstemmelse med Schengenreglerne om grænser og visum, sker det på vegne af alle EU-medlemsstater i Schengenområdet og i deres interesse, og dermed udfører de en offentlig tjeneste for Unionen. Instrumentet bør bidrage til at dække driftsomkostningerne ved grænsekontrol og visumpolitik og sætte medlemsstaterne i stand til systematisk at opretholde den kapacitet, der er afgørende for at kunne udføre denne tjeneste på alles vegne. Støtten består i fuld refusion af udvalgte specifikke omkostninger med relation til instrumentets mål og vil udgøre en integreret del af de nationale programmer.
  Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser i EU (Frontex) skal for at undgå gentagelse, fragmentering og ineffektiv udnyttelse af bevillingerne koordinere medlemsstaternes aktiviteter, der er finansieret af den operative støtte

Ændringsforslag 14

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (13) | Instrumentet bør gennemføres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13)

Instrumentet bør gennemføres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (13) | Det er af afgørende betydning for Unionen at migranters og flygtninges menneskerettigheder respekteres.
  Instrumentet bør gennemføres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, Genèvekonventionen, De Forenede Nationers havretskonvention, De Forenede Nationers menneskerettighedskonventioner og den humanitære folkeret
  . |
| --- | --- |

(13)

Det er af afgørende betydning for Unionen at migranters og flygtninges menneskerettigheder respekteres.
  Instrumentet bør gennemføres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, Genèvekonventionen, De Forenede Nationers havretskonvention, De Forenede Nationers menneskerettighedskonventioner og den humanitære folkeret
  .

Ændringsforslag 15

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Ensartet kontrol af høj kvalitet ved de ydre grænser er af afgørende betydning for at styrke området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Kommissionen bør derfor udarbejde specifikke retningslinjer for at sikre koordinering mellem medlemsstaterne med hensyn til infrastruktur, udstyr, transportmidler og it-systemer og for at bidrage til tilfredsstillende fælles sikkerhedsstandarder. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13a)

Ensartet kontrol af høj kvalitet ved de ydre grænser er af afgørende betydning for at styrke området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Kommissionen bør derfor udarbejde specifikke retningslinjer for at sikre koordinering mellem medlemsstaterne med hensyn til infrastruktur, udstyr, transportmidler og it-systemer og for at bidrage til tilfredsstillende fælles sikkerhedsstandarder.

Ændringsforslag 16

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (13b) | I henhold til artikel 3 i EUT skal instrumentet støtte aktiviteter, som bør sikre beskyttelse af børn, der risikerer at blive gjort fortræd, ved de ydre grænser.




  Instrumentet bør navnlig anvendes til at sikre identificering, umiddelbar hjælp og henvisning til beskyttelsestjenester for børn i risikogruppen, herunder særlig beskyttelse og hjælp til uledsagede børn.




  Der bør foretage et løbende tilsyn og en løbende evaluering, bl.a. af anvendelsen af bevillingerne, for at vurdere, hvordan instrumentet anvendelse til at beskytte børn. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13b)

I henhold til artikel 3 i EUT skal instrumentet støtte aktiviteter, som bør sikre beskyttelse af børn, der risikerer at blive gjort fortræd, ved de ydre grænser.

Instrumentet bør navnlig anvendes til at sikre identificering, umiddelbar hjælp og henvisning til beskyttelsestjenester for børn i risikogruppen, herunder særlig beskyttelse og hjælp til uledsagede børn.

Der bør foretage et løbende tilsyn og en løbende evaluering, bl.a. af anvendelsen af bevillingerne, for at vurdere, hvordan instrumentet anvendelse til at beskytte børn.

Begrundelse

EU har forpligtet sig til at beskytte børns rettigheder. Disse bestræbelser skal gøres synlige i implementeringen og gennemførelsen af denne forordning.

Ændringsforslag 17

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (14) | For at sikre ensartet kontrol af høj kvalitet ved de ydre grænser og lette lovlig
  rejseaktivitet over de ydre grænser
  inden for rammerne af strategien for EU's indre sikkerhed bør instrumentet bidrage til udviklingen af et fælles integreret europæisk grænseforvaltningssystem, der omfatter alle foranstaltninger vedrørende politik, lovgivning, systematisk samarbejde, byrdefordeling, personale, udstyr og teknologi, der træffes på forskellige niveauer af medlemsstaternes kompetente myndigheder i samarbejde med Frontex, tredjelande og, om nødvendigt, med andre aktører, bl.a. under anvendelse af Den Europæiske Unions firstrengede grænsesikkerhedsmodel og integrerede risikoanalyse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(14)

For at sikre ensartet kontrol af høj kvalitet ved de ydre grænser og lette lovlig
  rejseaktivitet over de ydre grænser
  inden for rammerne af strategien for EU's indre sikkerhed bør instrumentet bidrage til udviklingen af et fælles integreret europæisk grænseforvaltningssystem, der omfatter alle foranstaltninger vedrørende politik, lovgivning, systematisk samarbejde, byrdefordeling, personale, udstyr og teknologi, der træffes på forskellige niveauer af medlemsstaternes kompetente myndigheder i samarbejde med Frontex, tredjelande og, om nødvendigt, med andre aktører, bl.a. under anvendelse af Den Europæiske Unions firstrengede grænsesikkerhedsmodel og integrerede risikoanalyse.

| (14) | For at sikre ensartet kontrol af høj kvalitet ved de ydre grænser og
  tilrettelægge og
  lette lovlig
  migration og mobilitet
  inden for rammerne af strategien for EU’s indre sikkerhed bør instrumentet bidrage til udviklingen af et fælles integreret europæisk grænseforvaltningssystem, der omfatter alle foranstaltninger vedrørende politik, lovgivning, systematisk samarbejde, byrdefordeling,
  vurdering af situationen og skiftende omstændigheder angående overgangssteder for ulovlige immigranter
  , personale, udstyr og teknologi, der træffes på forskellige niveauer af medlemsstaternes kompetente myndigheder i samarbejde med Frontex, tredjelande og, om nødvendigt, med andre aktører, bl.a. under anvendelse af Den Europæiske Unions firstrengede grænsesikkerhedsmodel og integrerede risikoanalyse |
| --- | --- |

(14)

For at sikre ensartet kontrol af høj kvalitet ved de ydre grænser og
  tilrettelægge og
  lette lovlig
  migration og mobilitet
  inden for rammerne af strategien for EU’s indre sikkerhed bør instrumentet bidrage til udviklingen af et fælles integreret europæisk grænseforvaltningssystem, der omfatter alle foranstaltninger vedrørende politik, lovgivning, systematisk samarbejde, byrdefordeling,
  vurdering af situationen og skiftende omstændigheder angående overgangssteder for ulovlige immigranter
  , personale, udstyr og teknologi, der træffes på forskellige niveauer af medlemsstaternes kompetente myndigheder i samarbejde med Frontex, tredjelande og, om nødvendigt, med andre aktører, bl.a. under anvendelse af Den Europæiske Unions firstrengede grænsesikkerhedsmodel og integrerede risikoanalyse

Ændringsforslag 18

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (16) | Instrumentet bør omfatte støtte til nationale foranstaltninger og samarbejde mellem medlemsstaterne om visumpolitik og andre førgrænse-aktiviteter, der finder sted i en fase, som går forud for kontrollen ved de ydre grænser. Den effektive forvaltning af aktiviteter, der organiseres af medlemsstaternes tjenester i tredjelande, er til gavn for den fælles visumpolitik som led i et system med flere lag, der sigter mod at lette lovlig
  rejseaktivitet
  og
  bekæmpe
  ulovlig indvandring i Den Europæiske Union, og udgør en integreret del af det fælles integrerede grænseforvaltningssystem. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(16)

Instrumentet bør omfatte støtte til nationale foranstaltninger og samarbejde mellem medlemsstaterne om visumpolitik og andre førgrænse-aktiviteter, der finder sted i en fase, som går forud for kontrollen ved de ydre grænser. Den effektive forvaltning af aktiviteter, der organiseres af medlemsstaternes tjenester i tredjelande, er til gavn for den fælles visumpolitik som led i et system med flere lag, der sigter mod at lette lovlig
  rejseaktivitet
  og
  bekæmpe
  ulovlig indvandring i Den Europæiske Union, og udgør en integreret del af det fælles integrerede grænseforvaltningssystem.

| (16) | Instrumentet bør omfatte støtte til nationale foranstaltninger og samarbejde mellem medlemsstaterne om visumpolitik og andre førgrænse-aktiviteter, der finder sted i en fase, som går forud for kontrollen ved de ydre grænser,
  navnlig dem, der prioriterer sikre havgrænser, og som letter lovlig immigration og mobilitet, idet visuminformationssystemet (VIS) anvendes fuldt ud for at fremme omkostningseffektivitet og undgå dobbelte udgifter
  . Den effektive forvaltning af aktiviteter, der organiseres af medlemsstaternes tjenester i tredjelande, er til gavn for den fælles visumpolitik som led i et system med flere lag, der sigter mod at lette lovlig
  immigration og mobilitet
  og
  forebygge
  ulovlig indvandring i Den Europæiske Union,
  hvorved folk i havsnød reddes, og udgør en integreret del af det fælles integrerede grænseforvaltningssystem
  . |
| --- | --- |

(16)

Instrumentet bør omfatte støtte til nationale foranstaltninger og samarbejde mellem medlemsstaterne om visumpolitik og andre førgrænse-aktiviteter, der finder sted i en fase, som går forud for kontrollen ved de ydre grænser,
  navnlig dem, der prioriterer sikre havgrænser, og som letter lovlig immigration og mobilitet, idet visuminformationssystemet (VIS) anvendes fuldt ud for at fremme omkostningseffektivitet og undgå dobbelte udgifter
  . Den effektive forvaltning af aktiviteter, der organiseres af medlemsstaternes tjenester i tredjelande, er til gavn for den fælles visumpolitik som led i et system med flere lag, der sigter mod at lette lovlig
  immigration og mobilitet
  og
  forebygge
  ulovlig indvandring i Den Europæiske Union,
  hvorved folk i havsnød reddes, og udgør en integreret del af det fælles integrerede grænseforvaltningssystem
  .

Ændringsforslag 19

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (17) | Det bør desuden støtte foranstaltninger i Schengenområdet som led i udviklingen af et fælles integreret grænseforvaltningssystem, som får det samlede Schengenområde til at fungere bedre. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(17)

Det bør desuden støtte foranstaltninger i Schengenområdet som led i udviklingen af et fælles integreret grænseforvaltningssystem, som får det samlede Schengenområde til at fungere bedre.

| (17) | Det bør desuden støtte foranstaltninger i Schengenområdet som led i udviklingen af et fælles integreret grænseforvaltningssystem, som får det samlede Schengenområde til at fungere bedre.
  Medlemsstaterne bør navnlig afsætte de nødvendige bevillinger til Eurosur til sikring af et velfungerende netværk. |
| --- | --- |

(17)

Det bør desuden støtte foranstaltninger i Schengenområdet som led i udviklingen af et fælles integreret grænseforvaltningssystem, som får det samlede Schengenområde til at fungere bedre.
  Medlemsstaterne bør navnlig afsætte de nødvendige bevillinger til Eurosur til sikring af et velfungerende netværk.

Ændringsforslag 20

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (18) | Instrumentet bør også bidrage til, at Den Europæiske Union udvikler it-systemer, som kan give medlemsstaterne redskaber til at forvalte tredjelandsstatsborgeres grænsepassage mere effektivt og til at sikre identifikation og kontrol af rejsende (»intelligente grænser«). Til det formål bør der oprettes et program til at dække omkostningerne ved udviklingen af både de centrale og nationale dele af sådanne systemer, idet den tekniske overensstemmelse sikres, omkostningerne nedbringes og gennemførelsen i medlemsstaterne smidiggøres. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18)

Instrumentet bør også bidrage til, at Den Europæiske Union udvikler it-systemer, som kan give medlemsstaterne redskaber til at forvalte tredjelandsstatsborgeres grænsepassage mere effektivt og til at sikre identifikation og kontrol af rejsende (»intelligente grænser«). Til det formål bør der oprettes et program til at dække omkostningerne ved udviklingen af både de centrale og nationale dele af sådanne systemer, idet den tekniske overensstemmelse sikres, omkostningerne nedbringes og gennemførelsen i medlemsstaterne smidiggøres.

| (18) | Instrumentet bør også bidrage til, at Den Europæiske Union udvikler nye omfattende it-systemer, som kan give medlemsstaterne redskaber til at forvalte tredjelandsstatsborgeres grænsepassage mere effektivt og til at sikre
  en mere effektiv
  identifikation og kontrol af rejsende (»intelligente grænser«),
  og dermed øge grænsesikkerheden og skabe positive økonomiske virkninger
  . Til det formål bør der oprettes et program til at dække omkostningerne ved udviklingen af både de centrale og nationale dele af sådanne systemer, idet den tekniske overensstemmelse
  og interoperabilitet med andre it-systemer i EU
  sikres, omkostningerne nedbringes og gennemførelsen i medlemsstaterne smidiggøres. |
| --- | --- |

(18)

Instrumentet bør også bidrage til, at Den Europæiske Union udvikler nye omfattende it-systemer, som kan give medlemsstaterne redskaber til at forvalte tredjelandsstatsborgeres grænsepassage mere effektivt og til at sikre
  en mere effektiv
  identifikation og kontrol af rejsende (»intelligente grænser«),
  og dermed øge grænsesikkerheden og skabe positive økonomiske virkninger
  . Til det formål bør der oprettes et program til at dække omkostningerne ved udviklingen af både de centrale og nationale dele af sådanne systemer, idet den tekniske overensstemmelse
  og interoperabilitet med andre it-systemer i EU
  sikres, omkostningerne nedbringes og gennemførelsen i medlemsstaterne smidiggøres.

Ændringsforslag 21

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (19) | Med henblik på håndtering af akut uforudset migrationspres og
  trusler
  mod grænsesikkerheden bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i forordning (EU) nr. .../2012 om almindelige bestemmelser om Asyl- og Migrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(19)

Med henblik på håndtering af akut uforudset migrationspres og
  trusler
  mod grænsesikkerheden bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i forordning (EU) nr. .../2012 om almindelige bestemmelser om Asyl- og Migrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring.

| (19) | Med henblik på håndtering af akut uforudset migrationspres og
  risici
  for grænsesikkerheden bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i forordning (EU) nr. .../2012 om almindelige bestemmelser om Asyl- og Migrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på håndtering af akut uforudset migrationspres og
  risici
  for grænsesikkerheden bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i forordning (EU) nr. .../2012 om almindelige bestemmelser om Asyl- og Migrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring.

Ændringsforslag 22

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (20) | Med henblik på at øge solidariteten i det samlede Schengenområdet bør medlemsstater, der ikke mindst i forbindelse med Schengenevalueringen konstaterer svagheder eller mulige
  trusler
  , udføre passende opfølgende arbejde, prioritere at avende ressourcer fra deres programmer hertil og i påkommende tilfælde supplere krisebistanden. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(20)

Med henblik på at øge solidariteten i det samlede Schengenområdet bør medlemsstater, der ikke mindst i forbindelse med Schengenevalueringen konstaterer svagheder eller mulige
  trusler
  , udføre passende opfølgende arbejde, prioritere at avende ressourcer fra deres programmer hertil og i påkommende tilfælde supplere krisebistanden.

| (20) | Med henblik på at øge solidariteten i det samlede Schengenområdet bør medlemsstater, der ikke mindst i forbindelse med Schengenevalueringen konstaterer svagheder eller mulige
  risici
  , udføre passende opfølgende arbejde, prioritere at avende ressourcer fra deres programmer hertil og i påkommende tilfælde supplere krisebistanden. |
| --- | --- |

(20)

Med henblik på at øge solidariteten i det samlede Schengenområdet bør medlemsstater, der ikke mindst i forbindelse med Schengenevalueringen konstaterer svagheder eller mulige
  risici
  , udføre passende opfølgende arbejde, prioritere at avende ressourcer fra deres programmer hertil og i påkommende tilfælde supplere krisebistanden.

Ændringsforslag 23

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (21) | Med henblik på at fremme solidariteten og ansvarsfordelingen mellem medlemsstaterne bør de tilskyndes til at anvende en del af programmidlerne til specifikke EU-prioriteter såsom indkøb af teknisk udstyr til Frontex og udvikling af konsulært samarbejde til gavn for Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(21)

Med henblik på at fremme solidariteten og ansvarsfordelingen mellem medlemsstaterne bør de tilskyndes til at anvende en del af programmidlerne til specifikke EU-prioriteter såsom indkøb af teknisk udstyr til Frontex og udvikling af konsulært samarbejde til gavn for Unionen.

| (21) | Med henblik på at fremme solidariteten og ansvarsfordelingen mellem medlemsstaterne bør de tilskyndes til at anvende en del af programmidlerne til specifikke EU-prioriteter såsom indkøb af teknisk udstyr til Frontex og udvikling af konsulært samarbejde til gavn for Unionen
  og hjælp til personer, der søger international beskyttelse
  . |
| --- | --- |

(21)

Med henblik på at fremme solidariteten og ansvarsfordelingen mellem medlemsstaterne bør de tilskyndes til at anvende en del af programmidlerne til specifikke EU-prioriteter såsom indkøb af teknisk udstyr til Frontex og udvikling af konsulært samarbejde til gavn for Unionen
  og hjælp til personer, der søger international beskyttelse
  .

Ændringsforslag 24

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (21a) | Medlemsstaterne bør undgå at forfølge egne nationale interesser i forbindelse med anvendelse af de midler, der er tildelt under instrumentet til de nationale programmer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(21a)

Medlemsstaterne bør undgå at forfølge egne nationale interesser i forbindelse med anvendelse af de midler, der er tildelt under instrumentet til de nationale programmer.

Ændringsforslag 25

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (22) | Med henblik på anvendelsen af Schengenreglerne i hele Schengenområdet bør gennemførelsen af forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne tillige støttes i henhold til denne forordning som et vigtigt redskab i forbindelse med de politikker, der sikrer, at der ikke sker personkontrol. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(22)

Med henblik på anvendelsen af Schengenreglerne i hele Schengenområdet bør gennemførelsen af forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne tillige støttes i henhold til denne forordning som et vigtigt redskab i forbindelse med de politikker, der sikrer, at der ikke sker personkontrol.

| (22) | Med henblik på anvendelsen af Schengenreglerne i hele Schengenområdet bør gennemførelsen af forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne tillige støttes i henhold til denne forordning som et vigtigt redskab i forbindelse med de politikker, der sikrer
  et højt beskyttelsesniveau ved de ydre grænser, og
  at der ikke sker personkontrol
  inden for Schengenområdet
  . |
| --- | --- |

(22)

Med henblik på anvendelsen af Schengenreglerne i hele Schengenområdet bør gennemførelsen af forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne tillige støttes i henhold til denne forordning som et vigtigt redskab i forbindelse med de politikker, der sikrer
  et højt beskyttelsesniveau ved de ydre grænser, og
  at der ikke sker personkontrol
  inden for Schengenområdet
  .

Ændringsforslag 26

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (23) | Erfaringerne med Fonden for De Ydre Grænser samt Schengeninformationssystemet og visuminformationssystemet tilsiger fleksibilitet med hensyn til overførsel af midler mellem de forskellige gennemførelsesmidler for instrumentets mål, uden at det dog berører princippet om, at programmerne fra begyndelsen skal nå en kritisk masse og finansiel stabilitet, endsige princippet om medlemsstaternes driftsstøtte. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(23)

Erfaringerne med Fonden for De Ydre Grænser samt Schengeninformationssystemet og visuminformationssystemet tilsiger fleksibilitet med hensyn til overførsel af midler mellem de forskellige gennemførelsesmidler for instrumentets mål, uden at det dog berører princippet om, at programmerne fra begyndelsen skal nå en kritisk masse og finansiel stabilitet, endsige princippet om medlemsstaternes driftsstøtte.

| (23) | Erfaringerne med Fonden for De Ydre Grænser samt Schengeninformationssystemet
  II
  og visuminformationssystemet tilsigter
  en vis grad af
  fleksibilitet med hensyn til overførsel af midler mellem de forskellige gennemførelsesmidler for instrumentets mål, uden at det dog berører princippet om, at programmerne fra begyndelsen skal nå en kritisk masse og finansiel stabilitet, yde medlemsstaterne driftsstøtte
  og være underlagt kontrol fra budgetmyndighedens side
  . |
| --- | --- |

(23)

Erfaringerne med Fonden for De Ydre Grænser samt Schengeninformationssystemet
  II
  og visuminformationssystemet tilsigter
  en vis grad af
  fleksibilitet med hensyn til overførsel af midler mellem de forskellige gennemførelsesmidler for instrumentets mål, uden at det dog berører princippet om, at programmerne fra begyndelsen skal nå en kritisk masse og finansiel stabilitet, yde medlemsstaterne driftsstøtte
  og være underlagt kontrol fra budgetmyndighedens side
  .

Ændringsforslag 27

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (24) | Tilsvarende bør foranstaltningernes anvendelsesområde og loftet over midler, som Unionen fortsat har til rådighed (»EU-foranstaltninger«) hæves med henblik på at øge EU’s kapacitet til i et givet budgetår at udføre en række forskellige aktiviteter i relation til forvaltningen af de ydre grænser og den fælles visumpolitik i hele EU’s interesse, hvis og for så vidt som der måtte opstå behov herfor. Sådanne EU-foranstaltninger omfatter undersøgelser og pilotprojekter med henblik på politikudvikling og -gennemførelse, foranstaltninger eller ordninger i tredjelande til imødegåelse af migrationspres fra de pågældende lande og med henblik på at optimere forvaltningen af migrantstrømme til Unionen og tilrettelægge de hermed forbundne opgaver ved de ydre grænser og konsulater effektivt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(24)

Tilsvarende bør foranstaltningernes anvendelsesområde og loftet over midler, som Unionen fortsat har til rådighed (»EU-foranstaltninger«) hæves med henblik på at øge EU’s kapacitet til i et givet budgetår at udføre en række forskellige aktiviteter i relation til forvaltningen af de ydre grænser og den fælles visumpolitik i hele EU’s interesse, hvis og for så vidt som der måtte opstå behov herfor. Sådanne EU-foranstaltninger omfatter undersøgelser og pilotprojekter med henblik på politikudvikling og -gennemførelse, foranstaltninger eller ordninger i tredjelande til imødegåelse af migrationspres fra de pågældende lande og med henblik på at optimere forvaltningen af migrantstrømme til Unionen og tilrettelægge de hermed forbundne opgaver ved de ydre grænser og konsulater effektivt.

| (24) | Tilsvarende bør foranstaltningernes anvendelsesområde og loftet over midler, som Unionen fortsat har til rådighed (»EU-foranstaltninger«) hæves med henblik på at øge EU’s kapacitet til i et givet budgetår at udføre en række forskellige aktiviteter i relation til forvaltningen af de ydre grænser og den fælles visumpolitik i hele EU’s interesse, hvis og for så vidt som der måtte opstå behov herfor. Sådanne EU-foranstaltninger omfatter undersøgelser og pilotprojekter med henblik på politikudvikling og -gennemførelse,
  uddannelse af grænsevagter i beskyttelse af menneskerettighederne
  , foranstaltninger eller ordninger i tredjelande til imødegåelse af migrationspres fra de pågældende lande og med henblik på at optimere forvaltningen af migrantstrømme til Unionen og tilrettelægge de hermed forbundne opgaver ved de ydre grænser og konsulater effektivt |
| --- | --- |

(24)

Tilsvarende bør foranstaltningernes anvendelsesområde og loftet over midler, som Unionen fortsat har til rådighed (»EU-foranstaltninger«) hæves med henblik på at øge EU’s kapacitet til i et givet budgetår at udføre en række forskellige aktiviteter i relation til forvaltningen af de ydre grænser og den fælles visumpolitik i hele EU’s interesse, hvis og for så vidt som der måtte opstå behov herfor. Sådanne EU-foranstaltninger omfatter undersøgelser og pilotprojekter med henblik på politikudvikling og -gennemførelse,
  uddannelse af grænsevagter i beskyttelse af menneskerettighederne
  , foranstaltninger eller ordninger i tredjelande til imødegåelse af migrationspres fra de pågældende lande og med henblik på at optimere forvaltningen af migrantstrømme til Unionen og tilrettelægge de hermed forbundne opgaver ved de ydre grænser og konsulater effektivt

Ændringsforslag 28

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26a) | Delegerede retsakter kan ifølge TEUF kun være almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der vedrører ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt. Alle væsentlige bestemmelser bør fastlægges i den pågældende retsakt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26a)

Delegerede retsakter kan ifølge TEUF kun være almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der vedrører ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt. Alle væsentlige bestemmelser bør fastlægges i den pågældende retsakt.

Ændringsforslag 29

Forslag til forordning

Betragtning 26 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26b) | Anvendelsen af midlerne på dette område bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og mere synlighed og for at opnå bedre budgetmæssige synergier. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26b)

Anvendelsen af midlerne på dette område bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og mere synlighed og for at opnå bedre budgetmæssige synergier.

Ændringsforslag 30

Forslag til forordning

Betragtning 26 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26c) | Det er nødvendigt at maksimere virkningen af EU-finansieringen ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26c)

Det er nødvendigt at maksimere virkningen af EU-finansieringen ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer.

Ændringsforslag 31

Forslag til forordning

Betragtning 26 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26d) | Der bør sikres den størst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol i forbindelse med innovative finansielle instrumenter og mekanismer, som involverer EU-budgettet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26d)

Der bør sikres den størst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol i forbindelse med innovative finansielle instrumenter og mekanismer, som involverer EU-budgettet.

Ændringsforslag 32

Forslag til forordning

Betragtning 26 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26e) | En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af bevillingsanvendelsen bør være de styrende principper for opfyldelsen af instrumentets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26e)

En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af bevillingsanvendelsen bør være de styrende principper for opfyldelsen af instrumentets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer.

Ændringsforslag 33

Forslag til forordning

Betragtning 26 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26f) | Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af instrumentet og dets gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres og adgangen til instrumentet lettes for alle deltagere. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26f)

Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af instrumentet og dets gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres og adgangen til instrumentet lettes for alle deltagere.

Ændringsforslag 34

Forslag til forordning

Betragtning 26 g (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26 g) | Kommissionen bør hvert år kontrollere gennemførelsen af instrumentet ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkning. Disse indikatorer, herunder relevante referencescenarier, bør udgøre minimumsgrundlaget for evalueringen af, i hvor høj grad instrumentets målsætninger er blevet opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26 g)

Kommissionen bør hvert år kontrollere gennemførelsen af instrumentet ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkning. Disse indikatorer, herunder relevante referencescenarier, bør udgøre minimumsgrundlaget for evalueringen af, i hvor høj grad instrumentets målsætninger er blevet opfyldt.

Ændringsforslag 35

Forslag til forordning

Betragtning 26 h (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26h) | Når Kommissionen gennemfører budgettet ved delt forvaltning, bør gennemførelsesopgaver delegeres til medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne bør overholde principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling og sikre, at Unionens aktiviteter er synlige, når de forvalter EU-midler. Kommissionen og medlemsstaterne bør med dette for øje opfylde deres respektive kontrol- og revisionsforpligtelser og påtage sig det deraf følgende ansvar i medfør af denne forordning. Yderligere bestemmelser bør fastlægges gennem sektorspecifikke regler. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26h)

Når Kommissionen gennemfører budgettet ved delt forvaltning, bør gennemførelsesopgaver delegeres til medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne bør overholde principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling og sikre, at Unionens aktiviteter er synlige, når de forvalter EU-midler. Kommissionen og medlemsstaterne bør med dette for øje opfylde deres respektive kontrol- og revisionsforpligtelser og påtage sig det deraf følgende ansvar i medfør af denne forordning. Yderligere bestemmelser bør fastlægges gennem sektorspecifikke regler.

Ændringsforslag 36

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (28) | Kommissionen bør sikre en samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet, når den udarbejder og
  gennemfører
  delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(28)

Kommissionen bør sikre en samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet, når den udarbejder og
  gennemfører
  delegerede retsakter.

| (28) | Kommissionen bør sikre samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af
  alle
  relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet, når den
  forbereder
  og udarbejder delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bør sikre samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af
  alle
  relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet, når den
  forbereder
  og udarbejder delegerede retsakter.

Ændringsforslag 37

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | aa) | »fælles sikkerhedsstandarder«: gennemførelsen af operationelle foranstaltninger på fælles og ufragmenteret vis for at nå et præcist fastsat sikkerhedsniveau inden for grænsekontrollen ved at følge retningslinjerne for god forvaltning af grænser og visa i henhold til Schengen-kataloget over kontrol ved de ydre grænser, håndbog om grænsevagter og visumhåndbogen samt EUROSUR-retningslinjerne |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

aa)

Ændringsforslag 38

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Det overordnede mål med instrumentet er at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i
  Den Europæiske Union
  . | 1.   Det overordnede mål med instrumentet er at bidrage til et højt sikkerhedsniveau
  og en ensartet ydre grænsekontrol af høj kvalitet samtidig med at mobiliteten lettes i sikre omgivelser i overensstemmelse med Unionens støtte til de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne
  .
  Denne målsætning opfyldes i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser vedrørende grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, herunder beskyttelse af børn fra tredjelande, princippet om non-refoulement og asylretten, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Genève-konventionen og Unionens databeskyttelsesbestemmelser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Det overordnede mål med instrumentet er at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i
  Den Europæiske Union
  .

1.   Det overordnede mål med instrumentet er at bidrage til et højt sikkerhedsniveau
  og en ensartet ydre grænsekontrol af høj kvalitet samtidig med at mobiliteten lettes i sikre omgivelser i overensstemmelse med Unionens støtte til de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne
  .
  Denne målsætning opfyldes i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser vedrørende grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, herunder beskyttelse af børn fra tredjelande, princippet om non-refoulement og asylretten, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, Genève-konventionen og Unionens databeskyttelsesbestemmelser.

Ændringsforslag 39

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Inden for det overordnede mål, der er fastsat i stk. 1, bidrager instrumentet — i lighed med prioriteterne i de relevante EU-strategier, -programmer samt
  risiko- og trusselsvurderinger
  — til følgende specifikke mål: | 2.   Inden for det overordnede mål, der er fastsat i stk. 1, bidrager instrumentet — i lighed med prioriteterne i de relevante EU-strategier og -programmer samt
  risikovurderinger
  — til følgende specifikke mål: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Inden for det overordnede mål, der er fastsat i stk. 1, bidrager instrumentet — i lighed med prioriteterne i de relevante EU-strategier, -programmer samt
  risiko- og trusselsvurderinger
  — til følgende specifikke mål:

2.   Inden for det overordnede mål, der er fastsat i stk. 1, bidrager instrumentet — i lighed med prioriteterne i de relevante EU-strategier og -programmer samt
  risikovurderinger
  — til følgende specifikke mål:

Ændringsforslag 40

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | støtte en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet, sikre ligebehandling af tredjelandsstatsborgere og
  bekæmpe
  ulovlig migration. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

støtte en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet, sikre ligebehandling af tredjelandsstatsborgere og
  bekæmpe
  ulovlig migration.

| a) | støtte en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet
  og mobilitet, give en service af høj kvalitet til visumansøgere,
  sikre ligebehandling af
  EU-borgere på den ene side og
  tredjelandsstatsborgere
  på den anden
  og
  forebygge
  ulovlig migration |
| --- | --- |

a)

støtte en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet
  og mobilitet, give en service af høj kvalitet til visumansøgere,
  sikre ligebehandling af
  EU-borgere på den ene side og
  tredjelandsstatsborgere
  på den anden
  og
  forebygge
  ulovlig migration

Ændringsforslag 41

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som bl.a. antallet af konsulater, som er tilstrækkeligt udstyret, sikret og/eller udvidet, så de kan behandle visumansøgninger effektivt og tilbyde visumansøgere et godt serviceniveau. | Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som bl.a. procentdelen af konsulater, som er tilstrækkeligt udstyret, sikret og/eller udvidet, så de kan behandle visumansøgninger effektivt og tilbyde visumansøgere et godt serviceniveau,
  procentdelen pr. nationalitet af personer, hvis opholdstilladelse er udløbet, antallet af fælles visumansøgningscentre samt den gennemsnitlige ventetid på at få en afgørelse af visumansøgningen, andelen af visa til flere indrejser og de gennemsnitlige visumomkostninger pr. konsulat |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som bl.a. antallet af konsulater, som er tilstrækkeligt udstyret, sikret og/eller udvidet, så de kan behandle visumansøgninger effektivt og tilbyde visumansøgere et godt serviceniveau.

Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som bl.a. procentdelen af konsulater, som er tilstrækkeligt udstyret, sikret og/eller udvidet, så de kan behandle visumansøgninger effektivt og tilbyde visumansøgere et godt serviceniveau,
  procentdelen pr. nationalitet af personer, hvis opholdstilladelse er udløbet, antallet af fælles visumansøgningscentre samt den gennemsnitlige ventetid på at få en afgørelse af visumansøgningen, andelen af visa til flere indrejser og de gennemsnitlige visumomkostninger pr. konsulat

Ændringsforslag 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | støtte
  grænseforvaltningen
  for at sikre såvel et højt beskyttelsesniveau ved de ydre grænser som gnidningsløs passage af dem i overensstemmelse med Schengenreglerne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

støtte
  grænseforvaltningen
  for at sikre såvel et højt beskyttelsesniveau ved de ydre grænser som gnidningsløs passage af dem i overensstemmelse med Schengenreglerne.

| b) | støtte
  den EU-integrerede grænseforvaltning og fremme yderligere harmonisering og standardisering
  for at sikre såvel et højt kontrolniveau ved de ydre grænser som gnidningsløs passage af dem i overensstemmelse med Schengenreglerne
  og samtidig sikre personer adgang til international beskyttelse, når de har behov for det, i overensstemmelse med medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder, herunder princippet om non-refoulement. |
| --- | --- |

b)

støtte
  den EU-integrerede grænseforvaltning og fremme yderligere harmonisering og standardisering
  for at sikre såvel et højt kontrolniveau ved de ydre grænser som gnidningsløs passage af dem i overensstemmelse med Schengenreglerne
  og samtidig sikre personer adgang til international beskyttelse, når de har behov for det, i overensstemmelse med medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder, herunder princippet om non-refoulement.

Ændringsforslag 43

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som
  bl.a. udvikling af
  udstyr til
  grænsekontrol og
  pågribelse af ulovlige indvandrere fra tredjelande ved de ydre grænser i forhold til risikoniveauet ved det pågældende afsnit af den ydre grænse. | Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som
  f.eks. antallet af grænsepassager med it-systemer, kommunikationsinfrastruktur og
  udstyr til
  forvaltning af migrationsstrømme,
  pågribelser af ulovlige indvandrere fra tredjelande ved de ydre grænser i forhold til risikoniveauet ved det pågældende afsnit af den ydre grænse
  og den gennemsnitlige ventetid ved grænseovergange
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som
  bl.a. udvikling af
  udstyr til
  grænsekontrol og
  pågribelse af ulovlige indvandrere fra tredjelande ved de ydre grænser i forhold til risikoniveauet ved det pågældende afsnit af den ydre grænse.

Målopfyldelsen vurderes ud fra indikatorer som
  f.eks. antallet af grænsepassager med it-systemer, kommunikationsinfrastruktur og
  udstyr til
  forvaltning af migrationsstrømme,
  pågribelser af ulovlige indvandrere fra tredjelande ved de ydre grænser i forhold til risikoniveauet ved det pågældende afsnit af den ydre grænse
  og den gennemsnitlige ventetid ved grænseovergange
  .

Ændringsforslag 44

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ba) | forbedre grænseovervågningen ved at dele operationelle oplysninger mellem medlemsstaterne og Frontex for at nedbringe antallet af omkomne til havs og antallet af ulovlige immigranter og øge den indre sikkerhed ved at forebygge kriminalitet på tværs af grænserne, som for eksempel menneskehandel og narkotikasmugling.



  Opnåelsen af dette mål måles i forhold til indikatorer som bl.a. effektiviteten af eftersøgning efter og redning af personer, der forsøger at krydse en grænse ulovligt, antallet af opdagede tilfælde med menneskehandel og smugling og antallet af alarmer identificeret i Unionens situationsbillede. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ba)

forbedre grænseovervågningen ved at dele operationelle oplysninger mellem medlemsstaterne og Frontex for at nedbringe antallet af omkomne til havs og antallet af ulovlige immigranter og øge den indre sikkerhed ved at forebygge kriminalitet på tværs af grænserne, som for eksempel menneskehandel og narkotikasmugling.

Ændringsforslag 45

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — sidste afsnit (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne skal give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere resultaterne som målt i forhold til indikatorerne. Kommissionen er ansvarlig for at vurdere resultaterne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne skal give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere resultaterne som målt i forhold til indikatorerne. Kommissionen er ansvarlig for at vurdere resultaterne.

Ændringsforslag 46

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | fremme udviklingen og gennemførelsen af politikker, der skal sikre, at ingen personer uanset nationalitet kontrolleres ved passage af de indre grænser, og at der foretages personkontrol og effektiv overvågning af passage af de ydre grænser |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

fremme udviklingen og gennemførelsen af politikker, der skal sikre, at ingen personer uanset nationalitet kontrolleres ved passage af de indre grænser, og at der foretages personkontrol og effektiv overvågning af passage af de ydre grænser

| a) | fremme udviklingen, gennemførelsen
  og styrkelsen
  af politikker, der skal sikre, at ingen personer uanset nationalitet kontrolleres ved passage af de indre grænser, og at der foretages personkontrol og effektiv overvågning af passage af de ydre grænser |
| --- | --- |

a)

fremme udviklingen, gennemførelsen
  og styrkelsen
  af politikker, der skal sikre, at ingen personer uanset nationalitet kontrolleres ved passage af de indre grænser, og at der foretages personkontrol og effektiv overvågning af passage af de ydre grænser

Ændringsforslag 47

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | aa) | sikre identificering, umiddelbar hjælp og henvisning til beskyttelsestjenester for børn i risikogruppen, herunder ydes særlig beskyttelse og hjælp til uledsagede børn. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

aa)

sikre identificering, umiddelbar hjælp og henvisning til beskyttelsestjenester for børn i risikogruppen, herunder ydes særlig beskyttelse og hjælp til uledsagede børn.

Ændringsforslag 48

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | gradvis oprette et integreret system for forvaltning af de ydre grænser, herunder et styrket samarbejde ved de ydre grænser mellem medlemsstaternes
  migrationsmyndigheder
  og retshåndhævende myndigheder samt foranstaltninger på territoriet og nødvendige ledsageforanstaltninger vedrørende dokumentsikkerhed og identitetshåndtering |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

gradvis oprette et integreret system for forvaltning af de ydre grænser, herunder et styrket samarbejde ved de ydre grænser mellem medlemsstaternes
  migrationsmyndigheder
  og retshåndhævende myndigheder samt foranstaltninger på territoriet og nødvendige ledsageforanstaltninger vedrørende dokumentsikkerhed og identitetshåndtering

| b) | gradvis oprette et integreret system for forvaltning,
  der bl.a. er baseret på solidaritet og ansvarlighed
  , af de ydre grænser, herunder
  en styrkelse af EU's grænsekontrol og grænseovervågning,
  et styrket samarbejde ved de ydre grænser mellem medlemsstaternes
  migrations- og asylmyndigheder
  og retshåndhævende myndigheder samt foranstaltninger på territoriet,
  herunder havgrænseområdet
  , og nødvendige ledsageforanstaltninger vedrørende
  redning af liv til søs,
  dokumentsikkerhed og identitetshåndtering
  samt interoperabilitet af erhvervet teknisk udstyr, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af Unionens regler om beskyttelse af personoplysninger og fuld respekt for de rettigheder og principper, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  . |
| --- | --- |

b)

gradvis oprette et integreret system for forvaltning,
  der bl.a. er baseret på solidaritet og ansvarlighed
  , af de ydre grænser, herunder
  en styrkelse af EU's grænsekontrol og grænseovervågning,
  et styrket samarbejde ved de ydre grænser mellem medlemsstaternes
  migrations- og asylmyndigheder
  og retshåndhævende myndigheder samt foranstaltninger på territoriet,
  herunder havgrænseområdet
  , og nødvendige ledsageforanstaltninger vedrørende
  redning af liv til søs,
  dokumentsikkerhed og identitetshåndtering
  samt interoperabilitet af erhvervet teknisk udstyr, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af Unionens regler om beskyttelse af personoplysninger og fuld respekt for de rettigheder og principper, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  .

Ændringsforslag 49

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | fremme udviklingen og gennemførelsen af den fælles politik vedrørende visa og andre tilladelser til kortvarigt ophold, herunder det konsulære samarbejde |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

fremme udviklingen og gennemførelsen af den fælles politik vedrørende visa og andre tilladelser til kortvarigt ophold, herunder det konsulære samarbejde

| c) | fremme udviklingen og gennemførelsen af den fælles politik vedrørende visa og andre tilladelser til kortvarigt ophold, herunder det konsulære samarbejde
  og den konsulære dækning, fremme den fælles efterforskning af visumansøgninger, ensartede administrative procedurer og beslutninger om visa samt udviklingen af fælles centre for visumansøgninger og udnyttelse af de praktiske forbedringer og fleksibilitet, der er sikret ved en visumkodeksen |
| --- | --- |

c)

fremme udviklingen og gennemførelsen af den fælles politik vedrørende visa og andre tilladelser til kortvarigt ophold, herunder det konsulære samarbejde
  og den konsulære dækning, fremme den fælles efterforskning af visumansøgninger, ensartede administrative procedurer og beslutninger om visa samt udviklingen af fælles centre for visumansøgninger og udnyttelse af de praktiske forbedringer og fleksibilitet, der er sikret ved en visumkodeksen

Ændringsforslag 50

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | etablere og forestå drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr
  til forvaltning af migrationsstrømme på tværs af
  EU’s ydre grænser |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

etablere og forestå drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr
  til forvaltning af migrationsstrømme på tværs af
  EU’s ydre grænser

| d) | etablere og forestå drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr,
  der støtter kontrollen med grænsepassagerne ved
  EU’s ydre grænser
  og fuldt ud overholder databeskyttelseslovgivningen |
| --- | --- |

d)

etablere og forestå drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr,
  der støtter kontrollen med grænsepassagerne ved
  EU’s ydre grænser
  og fuldt ud overholder databeskyttelseslovgivningen

Ændringsforslag 51

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | da) | harmonisere kvaliteten af grænseforvaltningssystemer blandt de forskellige medlemsstater |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

da)

harmonisere kvaliteten af grænseforvaltningssystemer blandt de forskellige medlemsstater

Ændringsforslag 52

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | db) | opnå større viden om situationen ved de ydre grænser og medlemsstaternes muligheder for at træffe foranstaltninger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

db)

opnå større viden om situationen ved de ydre grænser og medlemsstaternes muligheder for at træffe foranstaltninger

Ændringsforslag 53

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra d c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | dc) | forbedre kapaciteten og kvalifikationerne hos alle myndigheder og grænsevagter ved grænseovergangssteder, således at de udfører deres overvågnings-, rådgivnings- og kontrolopgaver i overensstemmelse med international menneskerettighedslovgivning |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

dc)

forbedre kapaciteten og kvalifikationerne hos alle myndigheder og grænsevagter ved grænseovergangssteder, således at de udfører deres overvågnings-, rådgivnings- og kontrolopgaver i overensstemmelse med international menneskerettighedslovgivning

Ændringsforslag 54

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| e) | sikre en effektiv og ensartet anvendelse af EU-reglerne om grænser og visum,
  herunder
  Schengenevalueringen og overvågningsmekanismen |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

e)

sikre en effektiv og ensartet anvendelse af EU-reglerne om grænser og visum,
  herunder
  Schengenevalueringen og overvågningsmekanismen

| e) | sikre en effektiv og ensartet anvendelse af EU-reglerne om grænser
  , asyl
  og visum,
  navnlig ved at sikre effektiviteten i
  Schengenevalueringen og overvågningsmekanismen |
| --- | --- |

e)

sikre en effektiv og ensartet anvendelse af EU-reglerne om grænser
  , asyl
  og visum,
  navnlig ved at sikre effektiviteten i
  Schengenevalueringen og overvågningsmekanismen

Ændringsforslag 55

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | styrke samarbejdet mellem medlemsstater, der opererer i tredjelande for så vidt angår tilstrømning af tredjelandsstatsborgere til medlemsstaters område og samarbejdet med tredjelande herom. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

f)

styrke samarbejdet mellem medlemsstater, der opererer i tredjelande for så vidt angår tilstrømning af tredjelandsstatsborgere til medlemsstaters område og samarbejdet med tredjelande herom.

| f) | styrke samarbejdet mellem medlemsstater, der opererer i tredjelande for så vidt angår
  finansiering af foranstaltninger i tredjelande af disse landes myndigheder
  , tilstrømning af tredjelandsstatsborgere til medlemsstaters område og samarbejdet med tredjelande herom,
  i overensstemmelse med målene og principperne for EU's optræden udadtil og dens humanitære politik
  . |
| --- | --- |

f)

styrke samarbejdet mellem medlemsstater, der opererer i tredjelande for så vidt angår
  finansiering af foranstaltninger i tredjelande af disse landes myndigheder
  , tilstrømning af tredjelandsstatsborgere til medlemsstaters område og samarbejdet med tredjelande herom,
  i overensstemmelse med målene og principperne for EU's optræden udadtil og dens humanitære politik
  .

Ændringsforslag 56

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Inden for målene i artikel 3 og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning] støtter instrumentet medlemsstaternes foranstaltninger og foranstaltninger i medlemsstaterne, særlig: | 1.   Inden for målene i artikel 3 og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning] støtter instrumentet medlemsstaternes foranstaltninger og foranstaltninger i medlemsstaterne,
  som bidrager til at nå et passende beskyttelsesniveau ved dets ydre grænser i henhold til fælles sikkerhedsstandarder
  , særlig: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Inden for målene i artikel 3 og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning] støtter instrumentet medlemsstaternes foranstaltninger og foranstaltninger i medlemsstaterne, særlig:

1.   Inden for målene i artikel 3 og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning] støtter instrumentet medlemsstaternes foranstaltninger og foranstaltninger i medlemsstaterne,
  som bidrager til at nå et passende beskyttelsesniveau ved dets ydre grænser i henhold til fælles sikkerhedsstandarder
  , særlig:

Ændringsforslag 57

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | infrastruktur, bygninger og systemer, der er nødvendige ved grænseovergange, til overvågning mellem grænseovergangsstederne og til beskyttelse mod
  ulovlig
  passage af de ydre grænser |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

infrastruktur, bygninger og systemer, der er nødvendige ved grænseovergange, til overvågning mellem grænseovergangsstederne og til beskyttelse mod
  ulovlig
  passage af de ydre grænser

| a) | infrastruktur, bygninger og systemer, der er nødvendige ved grænseovergange, til overvågning mellem grænseovergangsstederne og til beskyttelse mod
  uretmæssig
  passage af de ydre grænser |
| --- | --- |

a)

infrastruktur, bygninger og systemer, der er nødvendige ved grænseovergange, til overvågning mellem grænseovergangsstederne og til beskyttelse mod
  uretmæssig
  passage af de ydre grænser

Ændringsforslag 58

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | operativt udstyr samt transport- og kommunikationssystemer, der er nødvendigt for effektiv grænsekontrol og opdagelse af personer, eksempelvis faste terminaler til søgning i visuminformationssystemet, Schengeninformationssystemet og det europæiske billedlagringssystem, herunder den nyeste teknologi |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

operativt udstyr samt transport- og kommunikationssystemer, der er nødvendigt for effektiv grænsekontrol og opdagelse af personer, eksempelvis faste terminaler til søgning i visuminformationssystemet, Schengeninformationssystemet og det europæiske billedlagringssystem, herunder den nyeste teknologi

| b) | operativt udstyr samt transport- og kommunikationssystemer, der er nødvendigt for effektiv
  og sikker
  grænsekontrol,
  eftersøgning, redning
  og opdagelse af personer, eksempelvis faste terminaler til søgning i visuminformationssystemet, Schengeninformationssystemet og det europæiske billedlagringssystem, herunder den nyeste teknologi |
| --- | --- |

b)

operativt udstyr samt transport- og kommunikationssystemer, der er nødvendigt for effektiv
  og sikker
  grænsekontrol,
  eftersøgning, redning
  og opdagelse af personer, eksempelvis faste terminaler til søgning i visuminformationssystemet, Schengeninformationssystemet og det europæiske billedlagringssystem, herunder den nyeste teknologi

Ændringsforslag 59

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | infrastruktur, bygninger og operativt udstyr, der er nødvendigt for behandling af visumansøgning og konsulært samarbejde |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

infrastruktur, bygninger og operativt udstyr, der er nødvendigt for behandling af visumansøgning og konsulært samarbejde

| d) | infrastruktur, bygninger og operativt udstyr, der er nødvendigt for behandling af visumansøgning og konsulært samarbejde
  samt andre handlinger for at forbedre kvaliteten af den service, som ydes visumansøgere
  ; |
| --- | --- |

d)

infrastruktur, bygninger og operativt udstyr, der er nødvendigt for behandling af visumansøgning og konsulært samarbejde
  samt andre handlinger for at forbedre kvaliteten af den service, som ydes visumansøgere
  ;

Ændringsforslag 60

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | da) | uddannelse i anvendelsen af de dermed forbundne systemer og fremme af kvalitetsstyringsstandarder; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

da)

uddannelse i anvendelsen af de dermed forbundne systemer og fremme af kvalitetsstyringsstandarder;

Ændringsforslag 61

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| e) | undersøgelser, pilotprojekter og foranstaltninger med henblik på at skabe myndighedssamarbejde inden for og mellem medlemsstater og at gennemføre de henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

e)

undersøgelser, pilotprojekter og foranstaltninger med henblik på at skabe myndighedssamarbejde inden for og mellem medlemsstater og at gennemføre de henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer.

| e) | undersøgelser, pilotprojekter,
  fælles initiativer, øvelser
  og foranstaltninger
  om tværgående emner som f.eks. grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af børn, som er tredjelandsstatsborgere
  , med henblik på at skabe myndighedssamarbejde inden for og mellem medlemsstater,
  interoperabilitet og harmonisering af grænseforvaltningssystemer
  og at gennemføre de henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer |
| --- | --- |

e)

undersøgelser, pilotprojekter,
  fælles initiativer, øvelser
  og foranstaltninger
  om tværgående emner som f.eks. grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af børn, som er tredjelandsstatsborgere
  , med henblik på at skabe myndighedssamarbejde inden for og mellem medlemsstater,
  interoperabilitet og harmonisering af grænseforvaltningssystemer
  og at gennemføre de henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer

Ændringsforslag 62

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ea) | initiativer vedrørende uddannelse af grænsevagter i beskyttelse af menneskerettighederne, herunder identificering af ofre for menneskehandel. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ea)

initiativer vedrørende uddannelse af grænsevagter i beskyttelse af menneskerettighederne, herunder identificering af ofre for menneskehandel.

Ændringsforslag 63

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Inden for de mål, der er fastsat i artikel 3, skal instrumentet støtte foranstaltninger med relation til og i tredjelande, særlig: | 2.   Inden for de mål, der er fastsat i artikel 3,
  og i betragtning af de aftalte konklusioner i politikdialogen som fastsat i artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning],
  skal instrumentet støtte foranstaltninger med relation til og i tredjelande, særlig: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Inden for de mål, der er fastsat i artikel 3, skal instrumentet støtte foranstaltninger med relation til og i tredjelande, særlig:

2.   Inden for de mål, der er fastsat i artikel 3,
  og i betragtning af de aftalte konklusioner i politikdialogen som fastsat i artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning],
  skal instrumentet støtte foranstaltninger med relation til og i tredjelande, særlig:

Ændringsforslag 64

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ba) | projekter i tredjelande, der har til formål at fremme overvågningssystemer med henblik at sikre samarbejdet med Eurosur-netværket; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ba)

projekter i tredjelande, der har til formål at fremme overvågningssystemer med henblik at sikre samarbejdet med Eurosur-netværket;

Ændringsforslag 65

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | undersøgelser,
  arrangementer
  , uddannelse, udstyr og pilotprojekter med henblik på at bibringe tredjelande ad hoc teknisk og operationel ekspertise |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

undersøgelser,
  arrangementer
  , uddannelse, udstyr og pilotprojekter med henblik på at bibringe tredjelande ad hoc teknisk og operationel ekspertise

| c) | undersøgelser, uddannelse, udstyr og pilotprojekter med henblik på at bibringe tredjelande ad hoc teknisk og operationel ekspertise |
| --- | --- |

c)

undersøgelser, uddannelse, udstyr og pilotprojekter med henblik på at bibringe tredjelande ad hoc teknisk og operationel ekspertise

Ændringsforslag 66

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | undersøgelser, arrangementer, uddannelse, udstyr og pilotprojekter med henblik på at gennemføre specifikke henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

undersøgelser, arrangementer, uddannelse, udstyr og pilotprojekter med henblik på at gennemføre specifikke henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer i tredjelande.

| d) | undersøgelser, arrangementer, uddannelse, udstyr og pilotprojekter
  for tværgående emner som f.eks. grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af børn, som er tredjelandsstatsborgere
  , med henblik på at gennemføre specifikke henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer i tredjelande. |
| --- | --- |

d)

undersøgelser, arrangementer, uddannelse, udstyr og pilotprojekter
  for tværgående emner som f.eks. grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af børn, som er tredjelandsstatsborgere
  , med henblik på at gennemføre specifikke henstillinger, operationelle standarder og former for bedste praksis, der fremkommer som resultat af det operationelle samarbejde mellem medlemsstater og EU-agenturer i tredjelande.

Begrundelse

Selv om det kan være nødvendigt at styrke grænsekontrollen skal man ikke glemme sårbare personer eller gruppers behov, som for eksempel uledsagede mindreårige.

Ændringsforslag 67

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | da) | initiativer til uddannelse af grænsevagter i beskyttelse af menneskerettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

da)

initiativer til uddannelse af grænsevagter i beskyttelse af menneskerettigheder.

Ændringsforslag 68

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Kommissionen og medlemsstaterne sikrer sammen med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samordningen af foranstaltninger, der gennemføres i eller i forbindelse med tredjelande, jf. artikel 3, stk. 4, litra a, i forordning (EU) nr. ..../2013 [den horisontale forordning]. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Kommissionen og medlemsstaterne sikrer sammen med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samordningen af foranstaltninger, der gennemføres i eller i forbindelse med tredjelande, jf. artikel 3, stk. 4, litra a, i forordning (EU) nr. ..../2013 [den horisontale forordning].

Ændringsforslag 69

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden
  inden for rammerne af
  den finansielle ramme. | 2.   De årlige bevillinger
  til fonden
  godkendes af budgetmyndigheden,
  dog med forbehold for bestemmelserne i forordningen om
  den
  flerårige
  finansielle ramme
  for 2014-2020 og den interinstitutionelle aftale af XXX/201Y mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden
  inden for rammerne af
  den finansielle ramme.

2.   De årlige bevillinger
  til fonden
  godkendes af budgetmyndigheden,
  dog med forbehold for bestemmelserne i forordningen om
  den
  flerårige
  finansielle ramme
  for 2014-2020 og den interinstitutionelle aftale af XXX/201Y mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning
  .

Ændringsforslag 70

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Instrumentets budget gennemføres ved delt forvaltning i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. .../2012 [den nye finansforordning],
  dog ikke for så vidt angår de EU-foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 13, den krisebistand, der er omhandlet i artikel 14, og den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1. | 4.   Instrumentets budget gennemføres ved
  direkte forvaltning (navnlig EU-foranstaltningerne, der er omhandlet i artikel 13, krisebistanden, der er omhandlet i artikel 14 og den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1) eller ved
  delt forvaltning i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. .../2012 [den nye finansforordning]. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4.   Instrumentets budget gennemføres ved delt forvaltning i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. .../2012 [den nye finansforordning],
  dog ikke for så vidt angår de EU-foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 13, den krisebistand, der er omhandlet i artikel 14, og den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1.

4.   Instrumentets budget gennemføres ved
  direkte forvaltning (navnlig EU-foranstaltningerne, der er omhandlet i artikel 13, krisebistanden, der er omhandlet i artikel 14 og den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1) eller ved
  delt forvaltning i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. .../2012 [den nye finansforordning].

Begrundelse

Gennemførelse af EU-budgettet ved delt forvaltning bør være undtagelsen, ikke reglen.

Ændringsforslag 71

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Den eller de metode(r), der anvendes ved gennemførelsen af budgettet for programmet for udvikling af nye it-systemer, er fastlagt ved
  den gennemførelsesretsakt, som er omhandlet i artikel 15, stk. 2. | Den eller de metode(r), der anvendes ved gennemførelsen af budgettet for programmet for udvikling af nye it-systemer, er fastlagt ved
  delegeret retsakt/delegerede retsakter
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Den eller de metode(r), der anvendes ved gennemførelsen af budgettet for programmet for udvikling af nye it-systemer, er fastlagt ved
  den gennemførelsesretsakt, som er omhandlet i artikel 15, stk. 2.

Den eller de metode(r), der anvendes ved gennemførelsen af budgettet for programmet for udvikling af nye it-systemer, er fastlagt ved
  delegeret retsakt/delegerede retsakter
  .

Ændringsforslag 72

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen er fortsat ansvarlig for at gennemføre EU-budgettet, jf. artikel 317 i TEUF, og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om aktiviteter, der udføres af andre enheder end medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4a.
     
  Kommissionen er fortsat ansvarlig for at gennemføre EU-budgettet, jf. artikel 317 i TEUF, og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om aktiviteter, der udføres af andre enheder end medlemsstaterne.

Begrundelse

Dette ændringsforslag bringer ordlyden i tråd med den reviderede finansforordning.

Ændringsforslag 73

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   De samlede midler anvendes
  vejledende
  som følger: | 5.   
  Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser
  , anvendes de samlede midler som følger: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   De samlede midler anvendes
  vejledende
  som følger:

5.   
  Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser
  , anvendes de samlede midler som følger:

Ændringsforslag 74

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Der bevilges vejledningsvis 2 000  mio. EUR
  til medlemsstaterne som følger: | 1.   
  67 % af de samlede midler, der er afsat til de nationale programmer, tildeles
  til medlemsstaterne er som følger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   
  Der bevilges vejledningsvis 2 000  mio. EUR
  til medlemsstaterne som følger:

1.   
  67 % af de samlede midler, der er afsat til de nationale programmer, tildeles
  til medlemsstaterne er som følger

Ændringsforslag 75

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | 1 200  mio. EUR som anført i bilag I |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

1 200  mio. EUR som anført i bilag I

| a) | 34 % som følger:










  i) | et grundlæggende beløb på 5 mio. EUR til hver enkelt medlemsstat i starten af regnskabsperioden og |
| --- | --- | --- |

a)

34 % som følger:

i)

et grundlæggende beløb på 5 mio. EUR til hver enkelt medlemsstat i starten af regnskabsperioden og

| ii) | et variabelt beløb pr. medlemsstat, der er beregnet på grundlag af gennemsnittet af det beløb, som er modtaget i henhold til beslutning nr. 574/2007/EF i 2011, 2012 og 2013; |
| --- | --- |

ii)

et variabelt beløb pr. medlemsstat, der er beregnet på grundlag af gennemsnittet af det beløb, som er modtaget i henhold til beslutning nr. 574/2007/EF i 2011, 2012 og 2013;

Ændringsforslag 76

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | 450 mio. EUR
  på grundlag af den mekanisme, der beskrives i artikel 7 |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

450 mio. EUR
  på grundlag af den mekanisme, der beskrives i artikel 7

| b) | 13 %
  på grundlag af den mekanisme, der beskrives i artikel 7 |
| --- | --- |

b)

13 %
  på grundlag af den mekanisme, der beskrives i artikel 7

Ændringsforslag 77

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | inden for rammerne af midtvejsevalueringen og for perioden fra og med budgetåret 2018 tildeles
  350 mio. EUR,
  de resterende disponible bevillinger i henhold til denne artikel eller et andet beløb som fastsat i henhold til stk. 2 på grundlag af risikoanalysen og den mekanisme, der er fastsat i artikel 8. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

inden for rammerne af midtvejsevalueringen og for perioden fra og med budgetåret 2018 tildeles
  350 mio. EUR,
  de resterende disponible bevillinger i henhold til denne artikel eller et andet beløb som fastsat i henhold til stk. 2 på grundlag af risikoanalysen og den mekanisme, der er fastsat i artikel 8.

| c) | inden for rammerne af midtvejsevalueringen og for perioden fra og med budgetåret 2018 tildeles
  10 %
  , de resterende disponible bevillinger i henhold til denne artikel eller et andet beløb som fastsat i henhold til stk. 2 på grundlag af risikoanalysen og den mekanisme, der er fastsat i artikel 8. |
| --- | --- |

c)

inden for rammerne af midtvejsevalueringen og for perioden fra og med budgetåret 2018 tildeles
  10 %
  , de resterende disponible bevillinger i henhold til denne artikel eller et andet beløb som fastsat i henhold til stk. 2 på grundlag af risikoanalysen og den mekanisme, der er fastsat i artikel 8.

Ændringsforslag 78

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen vedtager den endelige beslutning til gennemførelse af stk. 1, litra a), ved gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1a.
     
  Kommissionen vedtager den endelige beslutning til gennemførelse af stk. 1, litra a), ved gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2.

Ændringsforslag 79

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Medlemsstaterne afsætter de midler til Eurosur, der er nødvendige for at sikre et velfungerende system. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1b.
     
  Medlemsstaterne afsætter de midler til Eurosur, der er nødvendige for at sikre et velfungerende system.

Ændringsforslag 80

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne kan ud over de tildelte midler, som beregnes i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra a), modtage et ekstra beløb, forudsat at det er øremærket som sådan i
  programmet
  og anvendes til at gennemføre specifikke foranstaltninger som anført i bilag II. | 1.   Medlemsstaterne kan ud over de tildelte midler, som beregnes i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra a), modtage et ekstra beløb, forudsat at det er øremærket som sådan i
  det nationale program
  og anvendes til at gennemføre specifikke foranstaltninger som anført i bilag II. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Medlemsstaterne kan ud over de tildelte midler, som beregnes i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra a), modtage et ekstra beløb, forudsat at det er øremærket som sådan i
  programmet
  og anvendes til at gennemføre specifikke foranstaltninger som anført i bilag II.

1.   Medlemsstaterne kan ud over de tildelte midler, som beregnes i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra a), modtage et ekstra beløb, forudsat at det er øremærket som sådan i
  det nationale program
  og anvendes til at gennemføre specifikke foranstaltninger som anført i bilag II.

Ændringsforslag 81

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 med henblik på om nødvendigt at revidere listen over specifikke foranstaltninger i bilag II. På grundlag af de nye specifikke foranstaltninger kan medlemsstaterne modtage ekstra beløb i overensstemmelse med stk. 1, hvis de nødvendige midler er til rådighed. | 2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 med henblik på at revidere listen over specifikke foranstaltninger i bilag II. På grundlag af de nye specifikke foranstaltninger kan medlemsstaterne modtage ekstra beløb i overensstemmelse med stk. 1, hvis de nødvendige midler er til rådighed
  og forudsat at budgetmyndigheden er informeret rettidigt
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 med henblik på om nødvendigt at revidere listen over specifikke foranstaltninger i bilag II. På grundlag af de nye specifikke foranstaltninger kan medlemsstaterne modtage ekstra beløb i overensstemmelse med stk. 1, hvis de nødvendige midler er til rådighed.

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 med henblik på at revidere listen over specifikke foranstaltninger i bilag II. På grundlag af de nye specifikke foranstaltninger kan medlemsstaterne modtage ekstra beløb i overensstemmelse med stk. 1, hvis de nødvendige midler er til rådighed
  og forudsat at budgetmyndigheden er informeret rettidigt
  .

Ændringsforslag 82

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, litra c), inden
  den 1. juni 2017
  udarbejder Kommissionen på grundlag af input og i samråd med Frontex en rapport, som i overensstemmelse med Frontex’ risikoanalyse fastlægger risikoniveauerne ved de ydre grænser for perioden 2017-2020. Risikoniveauerne baseres på grænseforvaltningsbyrden og på truslerne mod sikkerheden ved medlemsstaternes ydre grænser i 2014-2016, under hensyntagen til bl.a. mulige fremtidige tendenser for migrationsstrømme og ulovlige aktiviteter ved de ydre grænser i lyset af den sandsynlige politiske, økonomiske og sociale udvikling i de pågældende tredjelande, navnlig nabolande. | 1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, litra c), inden
  den 1. januar 2017
  udarbejder Kommissionen på grundlag af input og i samråd med Frontex
  og EASO
  en rapport, som i overensstemmelse med Frontex’ risikoanalyse fastlægger risikoniveauerne ved de ydre grænser for perioden 2017-2020. Risikoniveauerne baseres på grænseforvaltningsbyrden,
  på vurderingsrapporter udfærdiget som led i Schengenevalueringen og tilsynsmekanismen
  og på truslerne mod sikkerheden,
  herunder eftersøgnings- og redningsoperationer til havs
  , ved medlemsstaternes ydre grænser i 2014-2016, under hensyntagen til bl.a. mulige fremtidige tendenser for migrationsstrømme og ulovlige aktiviteter ved de ydre grænser i lyset af den sandsynlige politiske, økonomiske og sociale udvikling i de pågældende tredjelande, navnlig nabolande. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, litra c), inden
  den 1. juni 2017
  udarbejder Kommissionen på grundlag af input og i samråd med Frontex en rapport, som i overensstemmelse med Frontex’ risikoanalyse fastlægger risikoniveauerne ved de ydre grænser for perioden 2017-2020. Risikoniveauerne baseres på grænseforvaltningsbyrden og på truslerne mod sikkerheden ved medlemsstaternes ydre grænser i 2014-2016, under hensyntagen til bl.a. mulige fremtidige tendenser for migrationsstrømme og ulovlige aktiviteter ved de ydre grænser i lyset af den sandsynlige politiske, økonomiske og sociale udvikling i de pågældende tredjelande, navnlig nabolande.

1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, litra c), inden
  den 1. januar 2017
  udarbejder Kommissionen på grundlag af input og i samråd med Frontex
  og EASO
  en rapport, som i overensstemmelse med Frontex’ risikoanalyse fastlægger risikoniveauerne ved de ydre grænser for perioden 2017-2020. Risikoniveauerne baseres på grænseforvaltningsbyrden,
  på vurderingsrapporter udfærdiget som led i Schengenevalueringen og tilsynsmekanismen
  og på truslerne mod sikkerheden,
  herunder eftersøgnings- og redningsoperationer til havs
  , ved medlemsstaternes ydre grænser i 2014-2016, under hensyntagen til bl.a. mulige fremtidige tendenser for migrationsstrømme og ulovlige aktiviteter ved de ydre grænser i lyset af den sandsynlige politiske, økonomiske og sociale udvikling i de pågældende tredjelande, navnlig nabolande.

Ændringsforslag 83

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| I rapporten fastlægges
  trusselsniveauet
  for de enkelte sektioner af den ydre grænse ved at multiplicere længden af det pågældende afsnit af grænsen med den vægt, som sektionen er tildelt, således: | I rapporten fastlægges
  risikoniveauet
  for de enkelte sektioner af den ydre grænse ved at multiplicere længden af det pågældende afsnit af grænsen med den vægt, som sektionen er tildelt, således: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

I rapporten fastlægges
  trusselsniveauet
  for de enkelte sektioner af den ydre grænse ved at multiplicere længden af det pågældende afsnit af grænsen med den vægt, som sektionen er tildelt, således:

I rapporten fastlægges
  risikoniveauet
  for de enkelte sektioner af den ydre grænse ved at multiplicere længden af det pågældende afsnit af grænsen med den vægt, som sektionen er tildelt, således:

Ændringsforslag 84

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | faktor 1 for normal
  trussel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

i)

faktor 1 for normal
  trussel

| i) | faktor 1 for normal
  risiko |
| --- | --- |

i)

faktor 1 for normal
  risiko

Ændringsforslag 85

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| ii) | faktor 3 for middel
  trussel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ii)

faktor 3 for middel
  trussel

| ii) | faktor 3 for middel
  risiko |
| --- | --- |

ii)

faktor 3 for middel
  risiko

Ændringsforslag 86

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| iii) | faktor 5 for høj
  trussel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

iii)

faktor 5 for høj
  trussel

| iii) | faktor 5 for høj
  risiko |
| --- | --- |

iii)

faktor 5 for høj
  risiko

Ændringsforslag 87

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | faktor 1 for normal
  trussel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

i)

faktor 1 for normal
  trussel

| i) | faktor 1 for normal
  risiko |
| --- | --- |

i)

faktor 1 for normal
  risiko

Ændringsforslag 88

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| ii) | faktor 3 for middel
  trussel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ii)

faktor 3 for middel
  trussel

| ii) | faktor 3 for middel
  risiko |
| --- | --- |

ii)

faktor 3 for middel
  risiko

Ændringsforslag 89

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| iii) | faktor 5 for høj
  trussel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

iii)

faktor 5 for høj
  trussel

| iii) | faktor 5 for høj
  risiko |
| --- | --- |

iii)

faktor 5 for høj
  risiko

Ændringsforslag 90

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| På grundlag af rapporten beslutter Kommissionen, hvilke medlemsstater der skal modtage et ekstra beløb. De medlemsstater, hvis
  trusselsniveau
  er steget i forhold til
  det trusselsniveau
  , der
  blev fastlagt
  i forbindelse med beregningen i forbindelse med budgetår 2013 i henhold til beslutning574/2007/EF, vil pro rata modtage ekstra midler. | På grundlag af rapporten
  og efter at have underrettet Europa-Parlamentet
  beslutter Kommissionen, hvilke medlemsstater der skal modtage et ekstra beløb. De medlemsstater, hvis
  risikoniveau
  er steget i forhold til
  de risici
  , der
  er påvist
  i forbindelse med beregningen i forbindelse med budgetår 2013 i henhold til beslutning nr. 574/2007/EF, vil pro rata modtage ekstra midler. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

På grundlag af rapporten beslutter Kommissionen, hvilke medlemsstater der skal modtage et ekstra beløb. De medlemsstater, hvis
  trusselsniveau
  er steget i forhold til
  det trusselsniveau
  , der
  blev fastlagt
  i forbindelse med beregningen i forbindelse med budgetår 2013 i henhold til beslutning574/2007/EF, vil pro rata modtage ekstra midler.

På grundlag af rapporten
  og efter at have underrettet Europa-Parlamentet
  beslutter Kommissionen, hvilke medlemsstater der skal modtage et ekstra beløb. De medlemsstater, hvis
  risikoniveau
  er steget i forhold til
  de risici
  , der
  er påvist
  i forbindelse med beregningen i forbindelse med budgetår 2013 i henhold til beslutning nr. 574/2007/EF, vil pro rata modtage ekstra midler.

Ændringsforslag 91

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | der ved »de ydre søgrænser« forstås de ydre grænser for medlemsstaternes søterritorium, som defineret i henhold til artikel 4-16 i De Forenede Nationers havretskonvention. I tilfælde, hvor der er behov for regelmæssige operationer over store afstande
  for at forhindre ulovlig migration/ulovlig indrejse, er grænsen dog den ydre grænse for
  områder med høj
  trusselsgrad.
  Dette fastlægges under hensyntagen til de relevante operationelle data for 2014-2016, som de pågældende medlemsstater indgiver. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

der ved »de ydre søgrænser« forstås de ydre grænser for medlemsstaternes søterritorium, som defineret i henhold til artikel 4-16 i De Forenede Nationers havretskonvention. I tilfælde, hvor der er behov for regelmæssige operationer over store afstande
  for at forhindre ulovlig migration/ulovlig indrejse, er grænsen dog den ydre grænse for
  områder med høj
  trusselsgrad.
  Dette fastlægges under hensyntagen til de relevante operationelle data for 2014-2016, som de pågældende medlemsstater indgiver.

| b) | der ved »de ydre søgrænser« forstås de ydre grænser for medlemsstaternes søterritorium, som defineret i henhold til artikel 4-16 i De Forenede Nationers havretskonvention. I tilfælde, hvor der er behov for regelmæssige operationer over store afstande i områder med høj
  risikograd
  ,
  kan grænsen dog være den ydre grænse for et tilgrænsende område som fastsat i De Forenede Nationers havretskonvention
  . Dette fastlægges under hensyntagen til de relevante operationelle data for 2014-2016, som de pågældende medlemsstater indgiver. |
| --- | --- |

b)

der ved »de ydre søgrænser« forstås de ydre grænser for medlemsstaternes søterritorium, som defineret i henhold til artikel 4-16 i De Forenede Nationers havretskonvention. I tilfælde, hvor der er behov for regelmæssige operationer over store afstande i områder med høj
  risikograd
  ,
  kan grænsen dog være den ydre grænse for et tilgrænsende område som fastsat i De Forenede Nationers havretskonvention
  . Dette fastlægges under hensyntagen til de relevante operationelle data for 2014-2016, som de pågældende medlemsstater indgiver.

Ændringsforslag 92

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Derfor tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 med henblik på at revidere listen over specifikke foranstaltninger i bilag II. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Derfor tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 med henblik på at revidere listen over specifikke foranstaltninger i bilag II.

udgår

Begrundelse

Denne del udgår, da den allerede findes i artikel 7, stk. 2.

Ændringsforslag 93

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Det nationale program, der skal forberedes inden for rammerne af instrumentet og de nationale programmer, der skal forberedes i henhold til forordning (EU) nr. .../2012 om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, skal udarbejdes i fællesskab af medlemsstaterne og forelægges Kommissionen som ét nationalt program for fonden og i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning]. | 1.   Det nationale program, der skal forberedes
  på grundlag af konklusionerne af den politiske dialog, hvortil der henvises i artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning],
  inden for rammerne af instrumentet og de nationale programmer, der skal forberedes i henhold til forordning (EU) nr. .../2012 om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, skal udarbejdes i fællesskab af medlemsstaterne og forelægges Kommissionen som ét nationalt program for fonden og i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning]. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Det nationale program, der skal forberedes inden for rammerne af instrumentet og de nationale programmer, der skal forberedes i henhold til forordning (EU) nr. .../2012 om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, skal udarbejdes i fællesskab af medlemsstaterne og forelægges Kommissionen som ét nationalt program for fonden og i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning].

1.   Det nationale program, der skal forberedes
  på grundlag af konklusionerne af den politiske dialog, hvortil der henvises i artikel 13 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning],
  inden for rammerne af instrumentet og de nationale programmer, der skal forberedes i henhold til forordning (EU) nr. .../2012 om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, skal udarbejdes i fællesskab af medlemsstaterne og forelægges Kommissionen som ét nationalt program for fonden og i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. .../2012 [den horisontale forordning].

Ændringsforslag 94

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | understøtte og udvikle den eksisterende nationale kapacitet til forvaltning af de ydre grænser, idet der tages hensyn til bl.a. den teknologiske udvikling og/eller standarder med relation til forvaltning af migrationsstrømme |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

understøtte og udvikle den eksisterende nationale kapacitet til forvaltning af de ydre grænser, idet der tages hensyn til bl.a. den teknologiske udvikling og/eller standarder med relation til forvaltning af migrationsstrømme

| b) | understøtte og udvikle den eksisterende nationale kapacitet til
  visumpolitik og
  forvaltning af de ydre grænser
  med henblik på at forebygge tab af ulovlige immigranters liv til havs og for at lette lovlig rejseaktivitet, herunder grænseovergang for personer, der har behov for international beskyttelse
  , idet der tages hensyn til bl.a. den teknologiske udvikling og/eller standarder med relation til forvaltning af migrationsstrømme; |
| --- | --- |

b)

understøtte og udvikle den eksisterende nationale kapacitet til
  visumpolitik og
  forvaltning af de ydre grænser
  med henblik på at forebygge tab af ulovlige immigranters liv til havs og for at lette lovlig rejseaktivitet, herunder grænseovergang for personer, der har behov for international beskyttelse
  , idet der tages hensyn til bl.a. den teknologiske udvikling og/eller standarder med relation til forvaltning af migrationsstrømme;

Ændringsforslag 95

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | støtte videreudvikling af den forvaltning af migrationsstrømme, der organiseres af medlemsstaternes konsulære og øvrige tjenester i tredjelande, for at lette
  lovlig
  rejseaktivitet og bekæmpe ulovlig migration i Unionen |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

støtte videreudvikling af den forvaltning af migrationsstrømme, der organiseres af medlemsstaternes konsulære og øvrige tjenester i tredjelande, for at lette
  lovlig
  rejseaktivitet og bekæmpe ulovlig migration i Unionen

| c) | støtte videreudvikling af den forvaltning af migrationsstrømme, der organiseres af medlemsstaternes konsulære og øvrige tjenester i tredjelande, for at lette rejseaktiviteter
  under overholdelse af EU-retten eller den pågældende medlemsstats lovgivning
  og bekæmpe ulovlig migration i Unionen. |
| --- | --- |

c)

støtte videreudvikling af den forvaltning af migrationsstrømme, der organiseres af medlemsstaternes konsulære og øvrige tjenester i tredjelande, for at lette rejseaktiviteter
  under overholdelse af EU-retten eller den pågældende medlemsstats lovgivning
  og bekæmpe ulovlig migration i Unionen.

Begrundelse

Begrebet »lovlig rejseaktivitet« er uklart og skal præciseres nærmere.

Ændringsforslag 96

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | da) | udvikle projekter efter henstilling fra de relevante EU-agenturer med henblik på sikring af ensartet grænsekontrol af høj kvalitet samt standardisering af og interoperabilitet mellem forvaltningssystemer i medlemsstaterne |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

da)

udvikle projekter efter henstilling fra de relevante EU-agenturer med henblik på sikring af ensartet grænsekontrol af høj kvalitet samt standardisering af og interoperabilitet mellem forvaltningssystemer i medlemsstaterne

Ændringsforslag 97

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | db) | støtteaktioner under Eurosurs tilsyn og koordinering for at harmonisere den teknologiske kapacitet for forvaltning af de ydre grænser på EU-plan |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

db)

støtteaktioner under Eurosurs tilsyn og koordinering for at harmonisere den teknologiske kapacitet for forvaltning af de ydre grænser på EU-plan

Ændringsforslag 98

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ea) | sikre fuldstændig opfyldelse af internationale og europæiske forpligtelser, herunder menneskeretlige forpligtelser og tilsyn hermed, i tæt samarbejde med tredjelande og civilsamfundet |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ea)

sikre fuldstændig opfyldelse af internationale og europæiske forpligtelser, herunder menneskeretlige forpligtelser og tilsyn hermed, i tæt samarbejde med tredjelande og civilsamfundet

Ændringsforslag 99

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | øge
  kapaciteten til at imødegå akutte udfordringer, herunder aktuelle og fremtidige trusler og pres ved EU’s ydre grænser, under hensyntagen til særlig Frontex’ risikoanalyse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

f)

øge
  kapaciteten til at imødegå akutte udfordringer, herunder aktuelle og fremtidige trusler og pres ved EU’s ydre grænser, under hensyntagen til særlig Frontex’ risikoanalyse.

| f) | opbygge
  kapaciteten til at imødegå akutte udfordringer, herunder aktuelle og fremtidige trusler og pres ved EU’s ydre grænser, under hensyntagen til særlig Frontex’ risikoanalyse. |
| --- | --- |

f)

opbygge
  kapaciteten til at imødegå akutte udfordringer, herunder aktuelle og fremtidige trusler og pres ved EU’s ydre grænser, under hensyntagen til særlig Frontex’ risikoanalyse.

Ændringsforslag 100

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat kan anvende op til
  50 %
  af det beløb, som inden for rammerne af instrumentet er tildelt dets nationale program, til at finansiere driftsstøtte til de offentlige myndigheder, der har ansvaret for at udføre sådanne opgaver og tjenester, som udgør offentlige tjenester for Unionen. De pågældende opgaver og tjenester vedrører et eller flere af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), litra c) og litra d). | 1.   En medlemsstat kan anvende op til
  30 %
  af det beløb, som inden for rammerne af instrumentet er tildelt dets nationale program, til at finansiere driftsstøtte til de offentlige myndigheder, der har ansvaret for at udføre sådanne opgaver og tjenester, som udgør offentlige tjenester for Unionen. De pågældende opgaver og tjenester vedrører et eller flere af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra a),
  litra b),
  litra c) og litra d). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   En medlemsstat kan anvende op til
  50 %
  af det beløb, som inden for rammerne af instrumentet er tildelt dets nationale program, til at finansiere driftsstøtte til de offentlige myndigheder, der har ansvaret for at udføre sådanne opgaver og tjenester, som udgør offentlige tjenester for Unionen. De pågældende opgaver og tjenester vedrører et eller flere af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), litra c) og litra d).

1.   En medlemsstat kan anvende op til
  30 %
  af det beløb, som inden for rammerne af instrumentet er tildelt dets nationale program, til at finansiere driftsstøtte til de offentlige myndigheder, der har ansvaret for at udføre sådanne opgaver og tjenester, som udgør offentlige tjenester for Unionen. De pågældende opgaver og tjenester vedrører et eller flere af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra a),
  litra b),
  litra c) og litra d).

Ændringsforslag 101

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | overholdelse af EU-retten vedrørende grænser og visum |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

overholdelse af EU-retten vedrørende grænser og visum

| a) | overholdelse af EU-retten vedrørende grænser,
  asyl
  og visum |
| --- | --- |

a)

overholdelse af EU-retten vedrørende grænser,
  asyl
  og visum

Ændringsforslag 102

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | aa) | overensstemmelse med målsætningerne i det nationale program |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

aa)

overensstemmelse med målsætningerne i det nationale program

Ændringsforslag 103

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ab) | opfyldelse af en prioritetsliste fastsat af Frontex for at nå de fælles sikkerhedsstandarder og sikre koordination mellem medlemsstaterne og undgå gentagelse, fragmentering og omkostningsineffektivitet på området for grænsekontrol; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ab)

opfyldelse af en prioritetsliste fastsat af Frontex for at nå de fælles sikkerhedsstandarder og sikre koordination mellem medlemsstaterne og undgå gentagelse, fragmentering og omkostningsineffektivitet på området for grænsekontrol;

Ændringsforslag 104

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kostateres der gennem Schengen-evalueringsmekanismen mangler, afbrydes operationel støtte, og de dermed frigjorte ressourcer kan omfordeles for at udbedre mangler identificeret i henhold til den pågældende forordnings artikel 12. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5a.
     
  Kostateres der gennem Schengen-evalueringsmekanismen mangler, afbrydes operationel støtte, og de dermed frigjorte ressourcer kan omfordeles for at udbedre mangler identificeret i henhold til den pågældende forordnings artikel 12.

Ændringsforslag 105

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen fastsætter ved
  gennemførelsesretsakter
  procedurer for indberetninger om anvendelsen af denne bestemmelse og andre praktiske foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen måtte træffe for at efterleve bestemmelserne i denne artikel. Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages
  efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 18, stk. 2
  . | 6.   Kommissionen fastsætter ved
  delegerede retsakter
  procedurer for indberetninger om anvendelsen af denne bestemmelse og andre praktiske foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen måtte træffe for at efterleve bestemmelserne i denne artikel. Disse
  delegerede retsakter
  vedtages
  i henhold til artikel 17
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

6.   Kommissionen fastsætter ved
  gennemførelsesretsakter
  procedurer for indberetninger om anvendelsen af denne bestemmelse og andre praktiske foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen måtte træffe for at efterleve bestemmelserne i denne artikel. Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages
  efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 18, stk. 2
  .

6.   Kommissionen fastsætter ved
  delegerede retsakter
  procedurer for indberetninger om anvendelsen af denne bestemmelse og andre praktiske foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen måtte træffe for at efterleve bestemmelserne i denne artikel. Disse
  delegerede retsakter
  vedtages
  i henhold til artikel 17
  .

Ændringsforslag 106

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Frontex sikrer koordination mellem medlemsstaterne, hvad angår de aktiviteter, der er finansieres med operationsstøtten. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

6a.
     
  Frontex sikrer koordination mellem medlemsstaterne, hvad angår de aktiviteter, der er finansieres med operationsstøtten.

Ændringsforslag 107

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   De midler, der tildeles Litauen i henhold til stk. 1, må ikke overstige
  150 mio. EUR
  for perioden 2014-2020 og stilles til rådighed for Litauen i form af yderligere specifik driftsstøtte. | 2.   De midler, der tildeles Litauen i henhold til stk. 1, må ikke overstige
  4 % af de samlede bevillinger
  for perioden 2014-2020 og stilles til rådighed for Litauen i form af yderligere specifik driftsstøtte. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   De midler, der tildeles Litauen i henhold til stk. 1, må ikke overstige
  150 mio. EUR
  for perioden 2014-2020 og stilles til rådighed for Litauen i form af yderligere specifik driftsstøtte.

2.   De midler, der tildeles Litauen i henhold til stk. 1, må ikke overstige
  4 % af de samlede bevillinger
  for perioden 2014-2020 og stilles til rådighed for Litauen i form af yderligere specifik driftsstøtte.

Ændringsforslag 108

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Efter vedtagelsen af en Schengenevalueringsrapport i overensstemmelse med forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne undersøger den berørte medlemsstat sammen med Kommissionen og Frontex,
  hvilke foranstaltninger dens konklusioner måtte give anledning til,
  og hvordan henstillingerne i givet fald skal gennemføres inden for rammerne af medlemsstatens nationale program. | Efter vedtagelsen af en Schengenevalueringsrapport i overensstemmelse med forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne undersøger den berørte medlemsstat sammen med Kommissionen og Frontex,
  hvordan eventuelle mangler skal afhjælpes,
  og hvordan henstillingerne i givet fald skal gennemføres inden for rammerne af medlemsstatens nationale program. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Efter vedtagelsen af en Schengenevalueringsrapport i overensstemmelse med forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne undersøger den berørte medlemsstat sammen med Kommissionen og Frontex,
  hvilke foranstaltninger dens konklusioner måtte give anledning til,
  og hvordan henstillingerne i givet fald skal gennemføres inden for rammerne af medlemsstatens nationale program.

Efter vedtagelsen af en Schengenevalueringsrapport i overensstemmelse med forordningen om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne undersøger den berørte medlemsstat sammen med Kommissionen og Frontex,
  hvordan eventuelle mangler skal afhjælpes,
  og hvordan henstillingerne i givet fald skal gennemføres inden for rammerne af medlemsstatens nationale program.

Ændringsforslag 109

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Om nødvendigt
  reviderer medlemsstaten sit nationale program under hensyntagen til rapportens resultater og henstillinger. | Medlemsstaten reviderer sit nationale program under hensyntagen til rapportens resultater og henstillinger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Om nødvendigt
  reviderer medlemsstaten sit nationale program under hensyntagen til rapportens resultater og henstillinger.

Medlemsstaten reviderer sit nationale program under hensyntagen til rapportens resultater og henstillinger.

Ændringsforslag 110

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hvis det er relevant, foretager medlemsstaten
  i samråd med Kommissionen og Frontex en omfordeling af midler i det nationale program, herunder
  om nødvendigt
  midler til driftsstøtte, og/eller den træffer foranstaltninger eller tilpasser foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i overensstemmelse med Schengenevalueringsrapportens resultater og henstillinger. | Særlig opmærksomhed skal gives til finansiering af korrigerende foranstaltninger. Den berørte medlemsstat, foretager
  i samråd med Kommissionen og Frontex en omfordeling af midler i det nationale program, herunder midler til driftsstøtte, og/eller den træffer foranstaltninger eller tilpasser foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i overensstemmelse med Schengen-evalueringsrapportens resultater og henstillinger.
  Alle ekstraomkostninger kan finansieres gennem instrumentet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Hvis det er relevant, foretager medlemsstaten
  i samråd med Kommissionen og Frontex en omfordeling af midler i det nationale program, herunder
  om nødvendigt
  midler til driftsstøtte, og/eller den træffer foranstaltninger eller tilpasser foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i overensstemmelse med Schengenevalueringsrapportens resultater og henstillinger.

Særlig opmærksomhed skal gives til finansiering af korrigerende foranstaltninger. Den berørte medlemsstat, foretager
  i samråd med Kommissionen og Frontex en omfordeling af midler i det nationale program, herunder midler til driftsstøtte, og/eller den træffer foranstaltninger eller tilpasser foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i overensstemmelse med Schengen-evalueringsrapportens resultater og henstillinger.
  Alle ekstraomkostninger kan finansieres gennem instrumentet.

Ændringsforslag 111

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | forbedre kendskabet til og forståelsen af de forhold, der er fremherskende i medlemsstaterne, gennem analyser, evaluering og nøje overvågning af politikker |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

forbedre kendskabet til og forståelsen af de forhold, der er fremherskende i medlemsstaterne, gennem analyser, evaluering og nøje overvågning af politikker

| b) | forbedre kendskabet til og forståelsen af de forhold, der er fremherskende i medlemsstaterne
  og tredjelande
  , gennem analyser, evaluering og nøje overvågning af politikker; |
| --- | --- |

b)

forbedre kendskabet til og forståelsen af de forhold, der er fremherskende i medlemsstaterne
  og tredjelande
  , gennem analyser, evaluering og nøje overvågning af politikker;

Ændringsforslag 112

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | støtte udvikling af statistiske værktøjer, metoder og fælles indikatorer |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

støtte udvikling af statistiske værktøjer, metoder og fælles indikatorer

| c) | støtte udvikling af
  fælles
  statistiske værktøjer, metoder og fælles indikatorer; |
| --- | --- |

c)

støtte udvikling af
  fælles
  statistiske værktøjer, metoder og fælles indikatorer;

Ændringsforslag 113

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | støtte og overvåge gennemførelsen af EU-lovgivning og EU’s politiske mål i medlemsstaterne samt vurdere effektivitet og virkninger heraf |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

støtte og overvåge gennemførelsen af EU-lovgivning og EU’s politiske mål i medlemsstaterne samt vurdere effektivitet og virkninger heraf

| d) | støtte og overvåge gennemførelsen af EU-lovgivning og EU’s politiske mål i medlemsstaterne samt vurdere effektivitet og virkninger heraf,
  herunder med hensyn til menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder |
| --- | --- |

d)

støtte og overvåge gennemførelsen af EU-lovgivning og EU’s politiske mål i medlemsstaterne samt vurdere effektivitet og virkninger heraf,
  herunder med hensyn til menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder

Ændringsforslag 114

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| e) | fremme netværk, gensidige læringsprocesser samt kortlægning og udbredelse af
  god
  praksis og innovative tilgange på EU-plan |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

e)

fremme netværk, gensidige læringsprocesser samt kortlægning og udbredelse af
  god
  praksis og innovative tilgange på EU-plan

| e) | fremme netværk, gensidige læringsprocesser samt kortlægning og udbredelse af
  bedste
  praksis og innovative tilgange
  blandt forskellige berørte parter
  på EU-plan; |
| --- | --- |

e)

fremme netværk, gensidige læringsprocesser samt kortlægning og udbredelse af
  bedste
  praksis og innovative tilgange
  blandt forskellige berørte parter
  på EU-plan;

Ændringsforslag 115

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ea) | fremme projekter vedrørende standardisering og harmonisering af og interoperabilitet mellem medlemsstaternes grænseforvaltningssystemer med henblik på at udvikle et integreret europæisk grænseforvaltningssystem; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ea)

fremme projekter vedrørende standardisering og harmonisering af og interoperabilitet mellem medlemsstaternes grænseforvaltningssystemer med henblik på at udvikle et integreret europæisk grænseforvaltningssystem;

Ændringsforslag 116

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| g) | øgning af de vigtigste europæiske netværks evne til at fremme, støtte og videreudvikle EU-politikker og -mål |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

g)

øgning af de vigtigste europæiske netværks evne til at fremme, støtte og videreudvikle EU-politikker og -mål

| g) | øgning af de vigtigste europæiske netværks evne til at
  vurdere
  , fremme, støtte og videreudvikle EU-politikker og -mål |
| --- | --- |

g)

øgning af de vigtigste europæiske netværks evne til at
  vurdere
  , fremme, støtte og videreudvikle EU-politikker og -mål

Ændringsforslag 117

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — litra i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ia) | støtte koordination og udveksling af oplysninger mellem EUROPOL, Frontex og Agenturet for den operationelle forvaltning af store it-systemer; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ia)

støtte koordination og udveksling af oplysninger mellem EUROPOL, Frontex og Agenturet for den operationelle forvaltning af store it-systemer;

Ændringsforslag 118

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Programmet for udvikling af nye it-systemer
  til forvaltning af tredjelands-statsborgeres grænsepassage tildeles et vejledende beløb på 1 100  mio. EUR. Programmet
  gennemføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen om nye it-systemer og deres kommunikationsinfrastruktur bl.a. med henblik på at forbedre forvaltningen og kontrollen med migrationsstrømme ved de ydre grænser gennem styrket grænsekontrol og hurtigere grænsepassage for lovligt rejsende. | 1.   Programmet for udvikling af nye it-systemer
  kan
  gennemføres
  på grundlag af eksisterende strukturer og
  i overensstemmelse med EU-lovgivningen om nye it-systemer og deres kommunikationsinfrastruktur bl.a. med henblik på at forbedre forvaltningen og kontrollen med migrationsstrømme ved de ydre grænser gennem styrket grænsekontrol og hurtigere grænsepassage for lovligt rejsende
  og for at sikre synergi med eksisterende it-systemer og undgå dobbelte udgifter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Programmet for udvikling af nye it-systemer
  til forvaltning af tredjelands-statsborgeres grænsepassage tildeles et vejledende beløb på 1 100  mio. EUR. Programmet
  gennemføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen om nye it-systemer og deres kommunikationsinfrastruktur bl.a. med henblik på at forbedre forvaltningen og kontrollen med migrationsstrømme ved de ydre grænser gennem styrket grænsekontrol og hurtigere grænsepassage for lovligt rejsende.

1.   Programmet for udvikling af nye it-systemer
  kan
  gennemføres
  på grundlag af eksisterende strukturer og
  i overensstemmelse med EU-lovgivningen om nye it-systemer og deres kommunikationsinfrastruktur bl.a. med henblik på at forbedre forvaltningen og kontrollen med migrationsstrømme ved de ydre grænser gennem styrket grænsekontrol og hurtigere grænsepassage for lovligt rejsende
  og for at sikre synergi med eksisterende it-systemer og undgå dobbelte udgifter.

Ændringsforslag 119

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| De vigtigste foranstaltninger omfatter særlig udvikling og afprøvning af den centrale del og af applikationer, der er fælles for systemernes nationale dele, den kommunikationsinfrastruktur, der forbinder de centrale og nationale dele, koordinering af ibrugtagningen af dem og beskyttelsen af systemernes sikkerhed. | De vigtigste foranstaltninger omfatter særlig udvikling og afprøvning af den centrale del og af applikationer, der er fælles for systemernes nationale dele, den kommunikationsinfrastruktur, der forbinder de centrale og nationale dele, koordinering af ibrugtagningen af dem,
  koordinering af og interoperabilitet mellem andre it-systemer på området for grænseforvaltning
  og beskyttelsen af systemernes sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

De vigtigste foranstaltninger omfatter særlig udvikling og afprøvning af den centrale del og af applikationer, der er fælles for systemernes nationale dele, den kommunikationsinfrastruktur, der forbinder de centrale og nationale dele, koordinering af ibrugtagningen af dem og beskyttelsen af systemernes sikkerhed.

De vigtigste foranstaltninger omfatter særlig udvikling og afprøvning af den centrale del og af applikationer, der er fælles for systemernes nationale dele, den kommunikationsinfrastruktur, der forbinder de centrale og nationale dele, koordinering af ibrugtagningen af dem,
  koordinering af og interoperabilitet mellem andre it-systemer på området for grænseforvaltning
  og beskyttelsen af systemernes sikkerhed.

Ændringsforslag 120

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen vedtager den strategiske ramme og eventuelle revisioner heraf
  ved gennemførelsesretsakter
  .
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 18, stk. 2. | Kommissionen vedtager
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 vedrørende
  den strategiske ramme og eventuelle revisioner heraf. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Kommissionen vedtager den strategiske ramme og eventuelle revisioner heraf
  ved gennemførelsesretsakter
  .
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren omhandlet i artikel 18, stk. 2.

Kommissionen vedtager
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 17 vedrørende
  den strategiske ramme og eventuelle revisioner heraf.

Ændringsforslag 121

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — afsnit 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Kommissionen orienterer Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridtene i udviklingen af nye it-systemer mindst én gang om året, og når det ellers er hensigtsmæssigt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Kommissionen orienterer Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridtene i udviklingen af nye it-systemer mindst én gang om året, og når det ellers er hensigtsmæssigt.

Ændringsforslag 122

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. denne forordning, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. denne forordning, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. denne forordning, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. denne forordning, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Ændringsforslag 123

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  to måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Denne periode forlænges med
  to måneder
  på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet. | 5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  tre måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges med
  tre måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  to måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Denne periode forlænges med
  to måneder
  på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet.

5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  tre måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges med
  tre måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændringsforslag 124

Forslag til forordning

Artikel 22

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel
  21 | Artikel
  22 |
| Revision | Revision |
| På grundlag af forslag fra
  Kommissionen
  tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til revision senest
  den
  30. juni 2020
  . | Kommissionen
  fremsætter forslag om revision af denne forordning i relation til den nye regnskabsperiode senest
  den
  30. juni 2018 |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Artikel
  21

Artikel
  22

Revision

Revision

På grundlag af forslag fra
  Kommissionen
  tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til revision senest
  den
  30. juni 2020
  .

Kommissionen
  fremsætter forslag om revision af denne forordning i relation til den nye regnskabsperiode senest
  den
  30. juni 2018

Ændringsforslag 125

Forslag til forordning

Bilag I

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Bilaget udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Bilaget udgår

Ændringsforslag 126

Forslag til forordning

Bilag III — Mål 1 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | personaleomkostninger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

personaleomkostninger

| — | personaleomkostninger,
  herunder til uddannelse |
| --- | --- |

—

personaleomkostninger,
  herunder til uddannelse

Ændringsforslag 127

Forslag til forordning

Bilag III — Mål 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | personaleomkostninger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

personaleomkostninger

| — | personaleomkostninger,
  herunder til uddannelse |
| --- | --- |

—

personaleomkostninger,
  herunder til uddannelse

Ændringsforslag 128

Forslag til forordning

Bilag III — Mål 3 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | personaleomkostninger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

personaleomkostninger

| — | personaleomkostninger,
  herunder til uddannelse |
| --- | --- |

—

personaleomkostninger,
  herunder til uddannelse

Ændringsforslag 129

Forslag til forordning

Bilag III — Mål 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Mål 3:
  etablering
  og drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr til forvaltning af migrationsstrømme på tværs af EU’s ydre grænser | Mål 3:
  etablere
  og
  forestå
  drift af
  sikre
  it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr til forvaltning af migrationsstrømme på tværs af EU’s ydre grænser |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Mål 3:
  etablering
  og drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr til forvaltning af migrationsstrømme på tværs af EU’s ydre grænser

Mål 3:
  etablere
  og
  forestå
  drift af
  sikre
  it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr til forvaltning af migrationsstrømme på tværs af EU’s ydre grænser

Ændringsforslag 130

Forslag til forordning

Bilag III — Mål 3 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | kommunikationsinfrastruktur og sikkerhed |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

kommunikationsinfrastruktur og sikkerhed

| — | kommunikationsinfrastruktur og sikkerhed
  samt beskyttelse af personoplysninger |
| --- | --- |

—

kommunikationsinfrastruktur og sikkerhed
  samt beskyttelse af personoplysninger

---

(1)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

(2)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/238 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/238

---

P7_TA(2013)0020

Asyl- og migrationsfond (afgørelse om indledning af interinstitutionelle forhandlinger)

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en asyl- og migrationsfond (COM(2011)0751 — C7-0443/2011 — 2011/0366(COD) — (2013/2504(RSP))

(2015/C 440/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 70, stk. 2, og artikel 70a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 70, stk. 2, og artikel 70a,

træffer afgørelse om at indlede interinstitutionelle forhandlinger på grundlag af følgende mandat:

MANDAT

Ændringsforslag 1

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Henvisning 6 a (ny)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om oprettelse af et fælles EU-genbosættelsesprogram



   (1)



  , særlig afsnittene om en europæisk genbosættelsesenhed; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om oprettelse af et fælles EU-genbosættelsesprogram



   (1)



  , særlig afsnittene om en europæisk genbosættelsesenhed;

Ændringsforslag 2

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 a (nyt)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  påpeger, at den finansieringsramme, der er specificeret i det lovgivningsmæssige forslag, kun er vejledende for den lovgivende myndighed, og at den ikke kan fastsættes endeligt, før der er indgået en aftale om forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme 2014-2020; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

1a.
     
  påpeger, at den finansieringsramme, der er specificeret i det lovgivningsmæssige forslag, kun er vejledende for den lovgivende myndighed, og at den ikke kan fastsættes endeligt, før der er indgået en aftale om forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme 2014-2020;

Ændringsforslag 3

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 b (nyt)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  minder om sin beslutning af 8. juni 2011 om »Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa«



   (2)



  ; gentager, at der er behov for tilstrækkelige ekstra ressourcer i den næste FFR, således at det bliver muligt for Unionen at opfylde sine eksisterende politiske prioriteringer og de nye opgaver, der følger af Lissabon-traktaten, samt at reagere på uforudsete begivenheder; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af Unionens vedtagne mål og forpligtelser, samt Unionens solidaritetsprincip; opfordrer Rådet til, såfremt det ikke er enigt i denne fremgangsmåde, at præcisere, hvilke af dets politiske prioriteter eller projekter det vil være indstillet på helt at opgive til trods for deres bevislige europæiske merværdi; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

1b.
     
  minder om sin beslutning af 8. juni 2011 om »Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa«



   (2)



  ; gentager, at der er behov for tilstrækkelige ekstra ressourcer i den næste FFR, således at det bliver muligt for Unionen at opfylde sine eksisterende politiske prioriteringer og de nye opgaver, der følger af Lissabon-traktaten, samt at reagere på uforudsete begivenheder; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af Unionens vedtagne mål og forpligtelser, samt Unionens solidaritetsprincip; opfordrer Rådet til, såfremt det ikke er enigt i denne fremgangsmåde, at præcisere, hvilke af dets politiske prioriteter eller projekter det vil være indstillet på helt at opgive til trods for deres bevislige europæiske merværdi;

Ændringsforslag 4

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 c (nyt)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  understreger, at Kommissionen med sigte på de opgaver, som Unionen allerede har udpeget og indgået aftale om, er nødt til at lade disse politiske prioriteringer afspejle i forslaget på en fremsynet og hensigtsmæssig måde; |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændringsforslag

1c.
     
  understreger, at Kommissionen med sigte på de opgaver, som Unionen allerede har udpeget og indgået aftale om, er nødt til at lade disse politiske prioriteringer afspejle i forslaget på en fremsynet og hensigtsmæssig måde;

Ændringsforslag 5

Forslag til forordning

Henvisning 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 78, stk. 2, og artikel 79, stk. 2 og 4, | under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 78, stk. 2, artikel 79, stk. 2 og 4,
  og artikel 80
  , |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 78, stk. 2, og artikel 79, stk. 2 og 4,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 78, stk. 2, artikel 79, stk. 2 og 4,
  og artikel 80
  ,

Ændringsforslag 6

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (2a) | I sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"



   (3)



  understregede Europa-Parlamentet behovet for en integreret tilgang til presserende indvandrings- og asylspørgsmål samt til forvaltningen af Unionens ydre grænser og for tildeling af tilstrækkelige midler og støtteredskaber til håndtering af nødsituationer som et udtryk for respekt for menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater, kombineret med respekt for nationale ansvarsområder og en klar definition af opgaverne. Parlamentet bemærkede endvidere, at der i denne forbindelse bør tages behørigt hensyn til de voksende udfordringer, som FRONTEX, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og fondene vedrørende solidaritet og forvaltning af migrationsstrømmene står over for. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(2a)

I sin beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"



   (3)



  understregede Europa-Parlamentet behovet for en integreret tilgang til presserende indvandrings- og asylspørgsmål samt til forvaltningen af Unionens ydre grænser og for tildeling af tilstrækkelige midler og støtteredskaber til håndtering af nødsituationer som et udtryk for respekt for menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater, kombineret med respekt for nationale ansvarsområder og en klar definition af opgaverne. Parlamentet bemærkede endvidere, at der i denne forbindelse bør tages behørigt hensyn til de voksende udfordringer, som FRONTEX, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og fondene vedrørende solidaritet og forvaltning af migrationsstrømmene står over for.

Begrundelse

Punkt 107 i beslutningen af 8. juni 2011»Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa«.

Ændringsforslag 7

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2b. | Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 8. juni 2011

   (4)

  yderligere nødvendigheden af at udvikle bedre synergier mellem forskellige fonde og programmer, påpegede, at en forenkling af forvaltningen af fondene og muligheden for krydsfinansiering gør det muligt at allokere flere midler til fælles mål, støttede Kommissionens hensigt om at nedbringe det samlede antal budgetinstrumenter inden for området »indre anliggender« til en struktur med to søjler og så vidt muligt med delt forvaltning, og udtrykte sin overbevisning om, at denne tilgang i væsentlig grad bør kunne bidrage til en øget forenkling, rationalisering, konsolidering og gennemsigtighed af de nuværende fonde og programmer. Parlamentet understregede dog nødvendigheden af at sikre, at de forskellige mål inden for indre anliggender ikke blandes sammen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2b.

Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 8. juni 2011

   (4)

  yderligere nødvendigheden af at udvikle bedre synergier mellem forskellige fonde og programmer, påpegede, at en forenkling af forvaltningen af fondene og muligheden for krydsfinansiering gør det muligt at allokere flere midler til fælles mål, støttede Kommissionens hensigt om at nedbringe det samlede antal budgetinstrumenter inden for området »indre anliggender« til en struktur med to søjler og så vidt muligt med delt forvaltning, og udtrykte sin overbevisning om, at denne tilgang i væsentlig grad bør kunne bidrage til en øget forenkling, rationalisering, konsolidering og gennemsigtighed af de nuværende fonde og programmer. Parlamentet understregede dog nødvendigheden af at sikre, at de forskellige mål inden for indre anliggender ikke blandes sammen.

Begrundelse

Punkt 109 i beslutningen af 8. juni 2011»Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa«.

Ændringsforslag 8

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (9a) | Fonden bør støtte etablering af foranstaltninger, som gør det muligt for asylansøgere at få sikker adgang til EU's asylsystem uden at gøre brug af menneskesmuglere eller kriminelle netværk og uden at sætte deres liv på spil. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(9a)

Fonden bør støtte etablering af foranstaltninger, som gør det muligt for asylansøgere at få sikker adgang til EU's asylsystem uden at gøre brug af menneskesmuglere eller kriminelle netværk og uden at sætte deres liv på spil.

Ændringsforslag 9

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Fondens midler bør anvendes i overensstemmelse med de fælles grundlæggende principper om integration som fastlagt i det fælles program for integration. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13a)

Fondens midler bør anvendes i overensstemmelse med de fælles grundlæggende principper om integration som fastlagt i det fælles program for integration.

Ændringsforslag 10

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (16) | Fonden bør også støtte medlemsstaterne med at udarbejde strategier for lovlig migration og fremme deres mulighed for at udvikle, gennemføre, overvåge og generelt evaluere alle indvandrings- og integrationsstrategier, politikker og foranstaltninger for tredjelandsstatsborgere, herunder EU's retlige instrumenter. Fonden bør også støtte udveksling af oplysninger, bedste praksis og samarbejde mellem forskellige forvaltningsstrukturer og med andre medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(16)

Fonden bør også støtte medlemsstaterne med at udarbejde strategier for lovlig migration og fremme deres mulighed for at udvikle, gennemføre, overvåge og generelt evaluere alle indvandrings- og integrationsstrategier, politikker og foranstaltninger for tredjelandsstatsborgere, herunder EU's retlige instrumenter. Fonden bør også støtte udveksling af oplysninger, bedste praksis og samarbejde mellem forskellige forvaltningsstrukturer og med andre medlemsstater.

| (16) | Fonden bør også støtte medlemsstaterne med at udarbejde strategier for lovlig migration og fremme deres mulighed for at udvikle, gennemføre, overvåge og generelt evaluere alle indvandrings- og integrationsstrategier, politikker og foranstaltninger for tredjelandsstatsborgere, herunder EU's retlige instrumenter. Fonden bør også støtte udveksling af oplysninger, bedste praksis og samarbejde mellem forskellige forvaltningsstrukturer og med andre medlemsstater.
  Teknisk bistand er afgørende med henblik på at sætte medlemsstaterne i stand til at støtte gennemførelsen af deres nationale programmer, hjælpe støttemodtagerne med at opfylde deres forpligtelser og overholde EU-retten og dermed øge synligheden af og adgangen til EU-midler. |
| --- | --- |

(16)

Fonden bør også støtte medlemsstaterne med at udarbejde strategier for lovlig migration og fremme deres mulighed for at udvikle, gennemføre, overvåge og generelt evaluere alle indvandrings- og integrationsstrategier, politikker og foranstaltninger for tredjelandsstatsborgere, herunder EU's retlige instrumenter. Fonden bør også støtte udveksling af oplysninger, bedste praksis og samarbejde mellem forskellige forvaltningsstrukturer og med andre medlemsstater.
  Teknisk bistand er afgørende med henblik på at sætte medlemsstaterne i stand til at støtte gennemførelsen af deres nationale programmer, hjælpe støttemodtagerne med at opfylde deres forpligtelser og overholde EU-retten og dermed øge synligheden af og adgangen til EU-midler.

Ændringsforslag 11

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (23) | Fonden bør supplere og styrke de aktiviteter, der varetages af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex-agenturet) oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 af 26. oktober 2004, der bl.a. har til opgave at yde medlemsstaterne den nødvendige støtte i forbindelse med tilrettelæggelsen af fælles tilbagesendelsesaktioner og at udvikle bedste praksis for erhvervelse af rejsedokumenter og udsendelse af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på medlemsstaternes område. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(23)

Fonden bør supplere og styrke de aktiviteter, der varetages af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex-agenturet) oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 af 26. oktober 2004, der bl.a. har til opgave at yde medlemsstaterne den nødvendige støtte i forbindelse med tilrettelæggelsen af fælles tilbagesendelsesaktioner og at udvikle bedste praksis for erhvervelse af rejsedokumenter og udsendelse af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på medlemsstaternes område.

| (23) | Fonden bør supplere og styrke de aktiviteter, der varetages af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex-agenturet) oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 af 26. oktober 2004, der bl.a. har til opgave at yde medlemsstaterne den nødvendige støtte i forbindelse med tilrettelæggelsen af fælles tilbagesendelsesaktioner og at udvikle bedste praksis for erhvervelse af rejsedokumenter og udsendelse af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på medlemsstaternes område.
  Den bør også gøre det muligt for agenturet at opfylde sine forpligtelser og Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med redningsaktioner til søs. |
| --- | --- |

(23)

Fonden bør supplere og styrke de aktiviteter, der varetages af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex-agenturet) oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 af 26. oktober 2004, der bl.a. har til opgave at yde medlemsstaterne den nødvendige støtte i forbindelse med tilrettelæggelsen af fælles tilbagesendelsesaktioner og at udvikle bedste praksis for erhvervelse af rejsedokumenter og udsendelse af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på medlemsstaternes område.
  Den bør også gøre det muligt for agenturet at opfylde sine forpligtelser og Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med redningsaktioner til søs.

Ændringsforslag 12

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (24) | Fonden bør implementeres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der følger af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Støtteberettigede foranstaltninger bør
  bl.a.
  tage højde for den særlige situation for sårbare
  personer med særlig opmærksomhed på og specifikke tiltag for
  uledsagede mindreårige og andre udsatte mindreårige. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(24)

Fonden bør implementeres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der følger af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Støtteberettigede foranstaltninger bør
  bl.a.
  tage højde for den særlige situation for sårbare
  personer med særlig opmærksomhed på og specifikke tiltag for
  uledsagede mindreårige og andre udsatte mindreårige.

| (24) | Fonden bør implementeres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der følger af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og internationale instrumenter, særlig Genève-konventionen af 28. juli 1951, verdenserklæringen om menneskerettighederne af
   
  10. december 1948, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, FN's konvention om barnets rettigheder og den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder.
  Støtteberettigede foranstaltninger bør tage højde for
  en strategi til beskyttelse af migranter, flygtninge og asylansøgere, der hviler på menneskerettighederne, og navnlig
  den særlige situation for sårbare personer
  og tilbyde løsninger for kvinder
  , uledsagede mindreårige og andre udsatte mindreårige,
  som er tilpasset deres situation. |
| --- | --- |

(24)

Fonden bør implementeres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der følger af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og internationale instrumenter, særlig Genève-konventionen af 28. juli 1951, verdenserklæringen om menneskerettighederne af
   
  10. december 1948, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, FN's konvention om barnets rettigheder og den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder.
  Støtteberettigede foranstaltninger bør tage højde for
  en strategi til beskyttelse af migranter, flygtninge og asylansøgere, der hviler på menneskerettighederne, og navnlig
  den særlige situation for sårbare personer
  og tilbyde løsninger for kvinder
  , uledsagede mindreårige og andre udsatte mindreårige,
  som er tilpasset deres situation.

Ændringsforslag 13

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (25) | Foranstaltninger i og i relation til tredjelande, som støttes via fonden, bør gennemføres i overensstemmelse med andre foranstaltninger uden for EU, der støttes gennem EU's instrumenter for ekstern bistand, både geografisk og tematisk. Når der gennemføres sådanne foranstaltninger, vil der navnlig blive tilstræbt fuld overensstemmelse med de generelle principper og mål for EU's foranstaltninger udadtil i forhold til det pågældende land eller den pågældende region. De bør ikke tage sigte på at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør eventuelt supplere økonomisk bistand ydet gennem instrumenter for ekstern bistand. Der vil ligeledes blive sikret sammenhæng med EU's humanitære politik, navnlig hvad angår implementering af krisebistand. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(25)

Foranstaltninger i og i relation til tredjelande, som støttes via fonden, bør gennemføres i overensstemmelse med andre foranstaltninger uden for EU, der støttes gennem EU's instrumenter for ekstern bistand, både geografisk og tematisk. Når der gennemføres sådanne foranstaltninger, vil der navnlig blive tilstræbt fuld overensstemmelse med de generelle principper og mål for EU's foranstaltninger udadtil i forhold til det pågældende land eller den pågældende region. De bør ikke tage sigte på at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør eventuelt supplere økonomisk bistand ydet gennem instrumenter for ekstern bistand. Der vil ligeledes blive sikret sammenhæng med EU's humanitære politik, navnlig hvad angår implementering af krisebistand.

| (25) | Foranstaltninger i og i relation til tredjelande, som støttes via fonden, bør gennemføres i overensstemmelse med andre foranstaltninger uden for EU, der støttes gennem EU's instrumenter for ekstern bistand, både geografisk og tematisk. Når der gennemføres sådanne foranstaltninger, vil der navnlig blive tilstræbt fuld overensstemmelse med de generelle principper og mål for EU's foranstaltninger udadtil i forhold til det pågældende land eller den pågældende region. De bør ikke tage sigte på at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør eventuelt supplere økonomisk bistand ydet gennem instrumenter for ekstern bistand
  under overholdelse af princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken som fastsat i konsensussen om udvikling (artikel 35).
  Det vil ligeledes blive sikret,
  at implementeringen af krisebistand hænger sammen med og supplerer Unionens
  humanitære politik
  og overholder de humanitære principper, der er fastsat i konsensussen om humanitær bistand. |
| --- | --- |

(25)

Foranstaltninger i og i relation til tredjelande, som støttes via fonden, bør gennemføres i overensstemmelse med andre foranstaltninger uden for EU, der støttes gennem EU's instrumenter for ekstern bistand, både geografisk og tematisk. Når der gennemføres sådanne foranstaltninger, vil der navnlig blive tilstræbt fuld overensstemmelse med de generelle principper og mål for EU's foranstaltninger udadtil i forhold til det pågældende land eller den pågældende region. De bør ikke tage sigte på at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør eventuelt supplere økonomisk bistand ydet gennem instrumenter for ekstern bistand
  under overholdelse af princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken som fastsat i konsensussen om udvikling (artikel 35).
  Det vil ligeledes blive sikret,
  at implementeringen af krisebistand hænger sammen med og supplerer Unionens
  humanitære politik
  og overholder de humanitære principper, der er fastsat i konsensussen om humanitær bistand.

Ændringsforslag 14

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (26) | En stor del af fondens midler bør tildeles i forhold til det ansvar, som den enkelte medlemsstat bærer i forbindelse med bestræbelserne på at forvalte migrationsstrømme på basis af objektive kriterier. I den henseende anvendes de senest tilgængelige statistiske data for migrationsstrømme, f.eks. antal første asylansøgninger, positive afgørelser om flygtningestatus eller subsidiær beskyttelse, antal genbosatte flygtninge, antal tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, antal tredjelandsstatsborgere, der har fået opholdstilladelse i en medlemsstat, antal afgørelser om tilbagesendelse truffet af de nationale myndigheder og antal gennemførte tilbagesendelser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(26)

En stor del af fondens midler bør tildeles i forhold til det ansvar, som den enkelte medlemsstat bærer i forbindelse med bestræbelserne på at forvalte migrationsstrømme på basis af objektive kriterier. I den henseende anvendes de senest tilgængelige statistiske data for migrationsstrømme, f.eks. antal første asylansøgninger, positive afgørelser om flygtningestatus eller subsidiær beskyttelse, antal genbosatte flygtninge, antal tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, antal tredjelandsstatsborgere, der har fået opholdstilladelse i en medlemsstat, antal afgørelser om tilbagesendelse truffet af de nationale myndigheder og antal gennemførte tilbagesendelser.

| (26) | En stor del af fondens midler bør tildeles i forhold til det ansvar, som den enkelte medlemsstat bærer i forbindelse med bestræbelserne på at forvalte migrationsstrømme på basis af objektive kriterier. I den henseende anvendes de senest tilgængelige statistiske data for migrationsstrømme, f.eks. antal første asylansøgninger, positive afgørelser om flygtningestatus eller subsidiær beskyttelse, antal genbosatte flygtninge, antal tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, antal tredjelandsstatsborgere, der har fået opholdstilladelse i en medlemsstat, antal
  ulovlige indvandrere, der er pågrebet ved medlemsstaternes ydre grænser, antal
  afgørelser om tilbagesendelse truffet af de nationale myndigheder og antal gennemførte tilbagesendelser.
  Derudover er det vigtigt at tage højde for hver medlemsstats økonomiske formåen og vægte størrelsen af det geografiske område. Det er også nødvendigt at udføre en grundig undersøgelse for at identificere og kvantificere de faktiske omkostninger, som pålægges hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(26)

En stor del af fondens midler bør tildeles i forhold til det ansvar, som den enkelte medlemsstat bærer i forbindelse med bestræbelserne på at forvalte migrationsstrømme på basis af objektive kriterier. I den henseende anvendes de senest tilgængelige statistiske data for migrationsstrømme, f.eks. antal første asylansøgninger, positive afgørelser om flygtningestatus eller subsidiær beskyttelse, antal genbosatte flygtninge, antal tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, antal tredjelandsstatsborgere, der har fået opholdstilladelse i en medlemsstat, antal
  ulovlige indvandrere, der er pågrebet ved medlemsstaternes ydre grænser, antal
  afgørelser om tilbagesendelse truffet af de nationale myndigheder og antal gennemførte tilbagesendelser.
  Derudover er det vigtigt at tage højde for hver medlemsstats økonomiske formåen og vægte størrelsen af det geografiske område. Det er også nødvendigt at udføre en grundig undersøgelse for at identificere og kvantificere de faktiske omkostninger, som pålægges hver medlemsstat.

Ændringsforslag 15

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (29) | I lyset af den gradvise gennemførelse af EU's genbosættelsesprogram, bør fonden yde målrettet støtte i form af finansielle incitamenter (faste beløb) for hver genbosat flygtning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(29)

I lyset af den gradvise gennemførelse af EU's genbosættelsesprogram, bør fonden yde målrettet støtte i form af finansielle incitamenter (faste beløb) for hver genbosat flygtning.

| (29) | I lyset af den gradvise gennemførelse af EU's genbosættelsesprogram, bør fonden yde målrettet støtte i form af finansielle incitamenter (faste beløb) for hver genbosat flygtning.
  Kommissionen bør i samarbejde med EASO og i overensstemmelse med deres respektive kompetencer føre tilsyn med den faktiske gennemførelsen af de genbosættelser, der finansieres gennem fonden. |
| --- | --- |

(29)

I lyset af den gradvise gennemførelse af EU's genbosættelsesprogram, bør fonden yde målrettet støtte i form af finansielle incitamenter (faste beløb) for hver genbosat flygtning.
  Kommissionen bør i samarbejde med EASO og i overensstemmelse med deres respektive kompetencer føre tilsyn med den faktiske gennemførelsen af de genbosættelser, der finansieres gennem fonden.

Ændringsforslag 16

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (33) | For at styrke solidariteten og sikre en bedre ansvarsdeling mellem medlemsstaterne, bl.a. i forhold til de medlemsstater, der er mest påvirket af asylstrømme, bør der indføres en lignende mekanisme baseret på økonomiske incitamenter til flytning inden for Unionen af personer, der er omfattet af international beskyttelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(33)

For at styrke solidariteten og sikre en bedre ansvarsdeling mellem medlemsstaterne, bl.a. i forhold til de medlemsstater, der er mest påvirket af asylstrømme, bør der indføres en lignende mekanisme baseret på økonomiske incitamenter til flytning inden for Unionen af personer, der er omfattet af international beskyttelse.

| (33) | For at styrke solidariteten og sikre en bedre ansvarsdeling mellem medlemsstaterne, bl.a. i forhold til de medlemsstater, der er mest påvirket af asylstrømme, bør der indføres en lignende mekanisme baseret på økonomiske incitamenter til flytning inden for Unionen af personer, der er omfattet af international beskyttelse.
  Denne mekanisme bør have tilstrækkelige midler til at kompensere de medlemsstater, der modtager flest asylansøgere og personer under international beskyttelse, enten i absolutte eller proportionale tal, og yde tilstrækkelig bistand til medlemsstater med mindre udviklede asylsystemer. |
| --- | --- |

(33)

For at styrke solidariteten og sikre en bedre ansvarsdeling mellem medlemsstaterne, bl.a. i forhold til de medlemsstater, der er mest påvirket af asylstrømme, bør der indføres en lignende mekanisme baseret på økonomiske incitamenter til flytning inden for Unionen af personer, der er omfattet af international beskyttelse.
  Denne mekanisme bør have tilstrækkelige midler til at kompensere de medlemsstater, der modtager flest asylansøgere og personer under international beskyttelse, enten i absolutte eller proportionale tal, og yde tilstrækkelig bistand til medlemsstater med mindre udviklede asylsystemer.

Ændringsforslag 17

Forslag til forordning

Betragtning 35 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (35a) | I denne forbindelse er teknisk bistand afgørende med henblik på at sætte medlemsstaterne i stand til at støtte gennemførelsen af deres nationale programmer, hjælpe støttemodtagerne med at opfylde deres forpligtelser og overholde EU-retten og dermed øge synligheden af og adgangen til EU-støtte. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(35a)

I denne forbindelse er teknisk bistand afgørende med henblik på at sætte medlemsstaterne i stand til at støtte gennemførelsen af deres nationale programmer, hjælpe støttemodtagerne med at opfylde deres forpligtelser og overholde EU-retten og dermed øge synligheden af og adgangen til EU-støtte.

Ændringsforslag 18

Forslag til forordning

Betragtning 35 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (35b) | Forenklingen af udgiftsinstrumenternes struktur bør ud over at opfylde behovene for fleksibilitet opretholde kravene om forudsigelighed og pålidelighed og gøre det muligt at sikre en retfærdig og gennemsigtig fordeling af asyl- og migrationsfondens finansielle midler. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(35b)

Forenklingen af udgiftsinstrumenternes struktur bør ud over at opfylde behovene for fleksibilitet opretholde kravene om forudsigelighed og pålidelighed og gøre det muligt at sikre en retfærdig og gennemsigtig fordeling af asyl- og migrationsfondens finansielle midler.

Ændringsforslag 19

Forslag til forordning

Betragtning 35 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (35c) | De forenklede finansieringsstrukturer bør — selv om de skaber fleksibilitet — fortsat sikre forudsigelighed og troværdighed, og en afbalanceret andel bør sikres til hvert af fondens formål gennem de nationale programmer. En rimelig andel af bevillingerne til Asyl- og Migrationsfonden i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 bør derfor anvendes til at sikre kontinuitet i forfølgelsen af målene for Flygtningefonden og Integrationsfonden i den flerårige finansielle ramme for 2007-2013. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(35c)

De forenklede finansieringsstrukturer bør — selv om de skaber fleksibilitet — fortsat sikre forudsigelighed og troværdighed, og en afbalanceret andel bør sikres til hvert af fondens formål gennem de nationale programmer. En rimelig andel af bevillingerne til Asyl- og Migrationsfonden i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 bør derfor anvendes til at sikre kontinuitet i forfølgelsen af målene for Flygtningefonden og Integrationsfonden i den flerårige finansielle ramme for 2007-2013.

Ændringsforslag 20

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (36) | For at styrke solidariteten er det vigtigt, at fonden gennem krisebistand tilvejebringer yderligere støtte til at takle krisesituationer med et stort migrationspres i medlemsstaterne eller i tredjelande eller i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer i overensstemmelse med Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(36)

For at styrke solidariteten er det vigtigt, at fonden gennem krisebistand tilvejebringer yderligere støtte til at takle krisesituationer med et stort migrationspres i medlemsstaterne eller i tredjelande eller i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer i overensstemmelse med Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf.

| (36) | For at styrke solidariteten er det vigtigt, at fonden
  ved samordning og synergi med den humanitære bistand, der forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO),
  gennem krisebistand tilvejebringer yderligere støtte til at takle krisesituationer med et stort migrationspres i medlemsstaterne eller i tredjelande eller i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer i overensstemmelse med Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf. |
| --- | --- |

(36)

For at styrke solidariteten er det vigtigt, at fonden
  ved samordning og synergi med den humanitære bistand, der forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO),
  gennem krisebistand tilvejebringer yderligere støtte til at takle krisesituationer med et stort migrationspres i medlemsstaterne eller i tredjelande eller i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer i overensstemmelse med Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf.

Ændringsforslag 21

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (37) | Forordningen bør sikre en fortsættelse af det europæiske migrationsnetværk oprettet ved Rådets beslutning 2008/381/EF af 14. maj 2008 om oprettelse af et europæisk migrationsnetværk og sikre den nødvendige økonomiske bistand til dets aktiviteter i overensstemmelse med de mål og opgaver, der opstilles i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(37)

Forordningen bør sikre en fortsættelse af det europæiske migrationsnetværk oprettet ved Rådets beslutning 2008/381/EF af 14. maj 2008 om oprettelse af et europæisk migrationsnetværk og sikre den nødvendige økonomiske bistand til dets aktiviteter i overensstemmelse med de mål og opgaver, der opstilles i denne forordning.

| (37) | Forordningen bør sikre en fortsættelse af det europæiske migrationsnetværk oprettet ved Rådets beslutning 2008/381/EF af 14. maj 2008 om oprettelse af et europæisk migrationsnetværk og sikre den nødvendige økonomiske bistand til dets aktiviteter i overensstemmelse med de mål og opgaver, der opstilles i denne forordning.
  I denne forbindelse bør der skabes garanti i Asyl- og Migrationsfonden for at forhindre en overdreven ressourcefordeling inden for et enkelt politikområde til skade for det samlede fælles europæiske asylsystem. |
| --- | --- |

(37)

Forordningen bør sikre en fortsættelse af det europæiske migrationsnetværk oprettet ved Rådets beslutning 2008/381/EF af 14. maj 2008 om oprettelse af et europæisk migrationsnetværk og sikre den nødvendige økonomiske bistand til dets aktiviteter i overensstemmelse med de mål og opgaver, der opstilles i denne forordning.
  I denne forbindelse bør der skabes garanti i Asyl- og Migrationsfonden for at forhindre en overdreven ressourcefordeling inden for et enkelt politikområde til skade for det samlede fælles europæiske asylsystem.

Ændringsforslag 22

Forslag til forordning

Betragtning 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (42a) | Anvendelsen af midlerne på dette område bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og mere synlighed og for at opnå bedre budgetmæssige synergier. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(42a)

Anvendelsen af midlerne på dette område bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og mere synlighed og for at opnå bedre budgetmæssige synergier.

Ændringsforslag 23

Forslag til forordning

Betragtning 42 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (42b) | Der er behov for at maksimere virkningen af EU-støtten ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(42b)

Der er behov for at maksimere virkningen af EU-støtten ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer.

Ændringsforslag 24

Forslag til forordning

Betragtning 42 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (42c) | Den størst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol af innovative finansielle instrumenter og mekanismer, som involverer EU-budgettet bør sikres. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(42c)

Den størst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol af innovative finansielle instrumenter og mekanismer, som involverer EU-budgettet bør sikres.

Ændringsforslag 25

Forslag til forordning

Betragtning 42 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (42d) | Hovedprincipperne bag opfyldelsen af fondens målsætninger bør være en forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støttens udnyttelse, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(42d)

Hovedprincipperne bag opfyldelsen af fondens målsætninger bør være en forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støttens udnyttelse, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer.

Ændringsforslag 26

Forslag til forordning

Betragtning 42 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (42e) | Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af fonden og dens gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres, og adgangen til fonden lettes for alle deltagere. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(42e)

Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af fonden og dens gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres, og adgangen til fonden lettes for alle deltagere.

Ændringsforslag 27

Forslag til forordning

Betragtning 42 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (42f) | Kommissionen bør hvert år overvåge gennemførelsen af fonden ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkning. Disse indikatorer, herunder relevante referencescenarier, bør udgøre minimumsgrundlaget for evalueringen af, i hvor høj grad fondens målsætninger er blevet opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(42f)

Kommissionen bør hvert år overvåge gennemførelsen af fonden ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkning. Disse indikatorer, herunder relevante referencescenarier, bør udgøre minimumsgrundlaget for evalueringen af, i hvor høj grad fondens målsætninger er blevet opfyldt.

Ændringsforslag 28

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (43) | Med henblik på forvaltning og implementering bør fonden indgå i en sammenhængende ramme bestående af denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [.../...] om de generelle bestemmelser for Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og krisestyring. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(43)

Med henblik på forvaltning og implementering bør fonden indgå i en sammenhængende ramme bestående af denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [.../...] om de generelle bestemmelser for Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og krisestyring.

| (43) | Med henblik på forvaltning og implementering bør fonden indgå i en sammenhængende ramme bestående af denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [.../...] om de generelle bestemmelser for Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og krisestyring.
  For så vidt angår fonden bør de deltagende myndigheder i partnerskabet i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. .../... [den horisontale forordning] imidlertid omfatte kompetente regionale, lokale eller kommunale myndigheder, internationale organisationer og organer, der repræsenterer civilsamfundet, herunder ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

(43)

Med henblik på forvaltning og implementering bør fonden indgå i en sammenhængende ramme bestående af denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [.../...] om de generelle bestemmelser for Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og krisestyring.
  For så vidt angår fonden bør de deltagende myndigheder i partnerskabet i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. .../... [den horisontale forordning] imidlertid omfatte kompetente regionale, lokale eller kommunale myndigheder, internationale organisationer og organer, der repræsenterer civilsamfundet, herunder ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter.

Ændringsforslag 29

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Denne forordning fastlægger reglerne for anvendelse af forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning]. | 3.   Denne forordning fastlægger reglerne for anvendelse af forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning]
  , jf
  .
  dog artikel 4a i nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3.   Denne forordning fastlægger reglerne for anvendelse af forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning].

3.   Denne forordning fastlægger reglerne for anvendelse af forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning]
  , jf
  .
  dog artikel 4a i nærværende forordning.

Ændringsforslag 30

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | »genbosættelse«: den proces, hvorved personer, der har behov for international beskyttelse, tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer
  med en sådan status som defineret i Genève-konventionen af 28. juli 1951, og som har tilladelse til ophold som flygtninge i en af medlemsstaterne
  , efter anmodning fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) overføres fra et tredjeland til en medlemsstat, hvor de får ret til ophold med følgende status: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

»genbosættelse«: den proces, hvorved personer, der har behov for international beskyttelse, tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer
  med en sådan status som defineret i Genève-konventionen af 28. juli 1951, og som har tilladelse til ophold som flygtninge i en af medlemsstaterne
  , efter anmodning fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) overføres fra et tredjeland til en medlemsstat, hvor de får ret til ophold med følgende status:

| a) | »genbosættelse«: den proces, hvorved personer, der har behov for international beskyttelse, tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer efter anmodning fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) overføres fra et tredjeland til en medlemsstat, hvor de får ret til ophold med følgende status: |
| --- | --- |

a)

»genbosættelse«: den proces, hvorved personer, der har behov for international beskyttelse, tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer efter anmodning fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) overføres fra et tredjeland til en medlemsstat, hvor de får ret til ophold med følgende status:

Ændringsforslag 31

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | status som flygtning i henhold til
  artikel 2, litra d)
  , i
  direktiv 2004/83/EF
  , eller |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

i)

status som flygtning i henhold til
  artikel 2, litra d)
  , i
  direktiv 2004/83/EF
  , eller

| i) | status som flygtning i henhold til
  artikel 2, litra e
  ), i
  direktiv 2011/95/EU
  , eller |
| --- | --- |

i)

status som flygtning i henhold til
  artikel 2, litra e
  ), i
  direktiv 2011/95/EU
  , eller

Ændringsforslag 32

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ia) | subsidiær beskyttelsesstatus i henhold til artikel 2, litra g), i direktiv 2011/95/EU eller |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ia)

subsidiær beskyttelsesstatus i henhold til artikel 2, litra g), i direktiv 2011/95/EU eller

Ændringsforslag 33

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | »flytning inden for Unionen«: den proces, hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra a) og b), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, der indrømmede dem international beskyttelse, til en anden medlemsstat, hvor de vil få tilsvarende beskyttelse, eller hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra c), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, som er ansvarlig for at behandle deres ansøgning til en anden medlemsstat, hvor deres ansøgning om international beskyttelse vil blive behandlet |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

»flytning inden for Unionen«: den proces, hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra a) og b), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, der indrømmede dem international beskyttelse, til en anden medlemsstat, hvor de vil få tilsvarende beskyttelse, eller hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra c), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, som er ansvarlig for at behandle deres ansøgning til en anden medlemsstat, hvor deres ansøgning om international beskyttelse vil blive behandlet

| b) | »flytning inden for Unionen«: den proces, hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra a) og b), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, der indrømmede dem international beskyttelse, til en anden medlemsstat, hvor de
  med øjeblikkelig virkning
  vil få tilsvarende beskyttelse, eller hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra c), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, som er ansvarlig for at behandle deres ansøgning til en anden medlemsstat, hvor deres ansøgning om international beskyttelse vil blive behandlet |
| --- | --- |

b)

»flytning inden for Unionen«: den proces, hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra a) og b), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, der indrømmede dem international beskyttelse, til en anden medlemsstat, hvor de
  med øjeblikkelig virkning
  vil få tilsvarende beskyttelse, eller hvorved personer, der falder ind under de i artikel 4, stk. 1, litra c), omhandlede kategorier, overføres fra den medlemsstat, som er ansvarlig for at behandle deres ansøgning til en anden medlemsstat, hvor deres ansøgning om international beskyttelse vil blive behandlet

Ændringsforslag 34

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | et stort migrationspres i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, som stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asylsystemer og asylprocedurer |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

i)

et stort migrationspres i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, som stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asylsystemer og asylprocedurer

| i) | et
  særligt pres
  i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en
  pludselig
  tilstrømning af
  et stort antal
  tredjelandsstatsborgere, som stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asylsystemer og asylprocedurer
  , eller |
| --- | --- |

i)

et
  særligt pres
  i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en
  pludselig
  tilstrømning af
  et stort antal
  tredjelandsstatsborgere, som stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asylsystemer og asylprocedurer
  , eller

Ændringsforslag 35

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Det overordnede mål med fonden er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømme i EU inden for rammerne af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med den fælles politik for asyl, subsidiær beskyttelse og midlertidig beskyttelse og den fælles indvandringspolitik. | 1.   Det overordnede mål med fonden er inden for rammerne af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed
  at styrke og udvikle
  den fælles politik for asyl, subsidiær beskyttelse og midlertidig beskyttelse og
  styrke og udvikle
  den fælles indvandringspolitik
  under overholdelse af princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken og af en strategi til beskyttelse af migranter, flygtninge og asylansøgere, der hviler på menneskerettighederne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Det overordnede mål med fonden er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømme i EU inden for rammerne af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med den fælles politik for asyl, subsidiær beskyttelse og midlertidig beskyttelse og den fælles indvandringspolitik.

1.   Det overordnede mål med fonden er inden for rammerne af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed
  at styrke og udvikle
  den fælles politik for asyl, subsidiær beskyttelse og midlertidig beskyttelse og
  styrke og udvikle
  den fælles indvandringspolitik
  under overholdelse af princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken og af en strategi til beskyttelse af migranter, flygtninge og asylansøgere, der hviler på menneskerettighederne.

Ændringsforslag 36

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Opfyldelsen af dette mål måles
  ved
  indikatorer, bl.a. forbedringen af modtagelsesforhold for asylansøgere, asylprocedurernes kvalitet,
  ensartede anerkendelsesprocenter på tværs af medlemsstaterne
  og
  medlemsstaternes genbosættelsesindsats
  . | Opfyldelsen af dette mål måles
  af Kommissionen ud fra både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. forbedringen af modtagelsesforhold for asylansøgere, asylprocedurernes kvalitet,
  en højere grad af ensartethed i beslutningstagningen i tilsvarende sager, adgangen til pålidelige, objektive
  og
  opdaterede oplysninger om oprindelseslandene og genbosættelsesindsatsen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Opfyldelsen af dette mål måles
  ved
  indikatorer, bl.a. forbedringen af modtagelsesforhold for asylansøgere, asylprocedurernes kvalitet,
  ensartede anerkendelsesprocenter på tværs af medlemsstaterne
  og
  medlemsstaternes genbosættelsesindsats
  .

Opfyldelsen af dette mål måles
  af Kommissionen ud fra både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. forbedringen af modtagelsesforhold for asylansøgere, asylprocedurernes kvalitet,
  en højere grad af ensartethed i beslutningstagningen i tilsvarende sager, adgangen til pålidelige, objektive
  og
  opdaterede oplysninger om oprindelseslandene og genbosættelsesindsatsen.

Ændringsforslag 37

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | aa) | Støtteforanstaltninger vedrørende sikker adgang til Unionens asylsystem



  Opfyldelsen af dette mål måles ved indikatorer, bl.a. asylansøgernes muligheder for at få sikker adgang til Unionens asylsystem uden at gøre brug af menneskesmuglere og kriminelle netværk og uden at sætte deres liv på spil. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

aa)

Støtteforanstaltninger vedrørende sikker adgang til Unionens asylsystem

Ændringsforslag 38

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — 1. afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | Støtte lovlig migration til Den Europæiske Union i overensstemmelse med medlemsstaternes økonomiske og sociale behov
  og
  fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere, herunder asylansøgere og personer med international beskyttelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

Støtte lovlig migration til Den Europæiske Union i overensstemmelse med medlemsstaternes økonomiske og sociale behov
  og
  fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere, herunder asylansøgere og personer med international beskyttelse.

| b) | støtte lovlig migration til Den Europæiske Union i overensstemmelse med medlemsstaternes økonomiske og sociale behov, fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere
  og styrke respekten for migranters menneskerettigheder
  , herunder asylansøgere og personer med international beskyttelse |
| --- | --- |

b)

støtte lovlig migration til Den Europæiske Union i overensstemmelse med medlemsstaternes økonomiske og sociale behov, fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere
  og styrke respekten for migranters menneskerettigheder
  , herunder asylansøgere og personer med international beskyttelse

Ændringsforslag 39

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — 2. afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Opfyldelsen af dette mål måles
  ved
  indikatorer, bl.a. tredjelandsstatsborgeres øgede deltagelse på arbejdsmarkedet, i uddannelser og i demokratiske processer. | Opfyldelsen af dette mål måles
  af Kommissionen ud fra både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. tredjelandsstatsborgeres
  og statsløses
  øgede deltagelse på arbejdsmarkedet, i uddannelser og i demokratiske processer
  samt deres adgang til boliger og sundhedsydelser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Opfyldelsen af dette mål måles
  ved
  indikatorer, bl.a. tredjelandsstatsborgeres øgede deltagelse på arbejdsmarkedet, i uddannelser og i demokratiske processer.

Opfyldelsen af dette mål måles
  af Kommissionen ud fra både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. tredjelandsstatsborgeres
  og statsløses
  øgede deltagelse på arbejdsmarkedet, i uddannelser og i demokratiske processer
  samt deres adgang til boliger og sundhedsydelser.

Ændringsforslag 40

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra c — 2. afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Opfyldelsen af dette mål måles ved indikatorer, bl.a. antal tilbagesendte. | Opfyldelsen af dette mål måles ved
  både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. antal tilbagesendte
  , antal personer, der har været genstand for reintegrationsforanstaltninger (før og efter tilbagesendelsen), antal frivillige tilbagesendelser, kvaliteten af ordningerne for tilsyn med tvangsmæssig tilbagesendelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Opfyldelsen af dette mål måles ved indikatorer, bl.a. antal tilbagesendte.

Opfyldelsen af dette mål måles ved
  både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. antal tilbagesendte
  , antal personer, der har været genstand for reintegrationsforanstaltninger (før og efter tilbagesendelsen), antal frivillige tilbagesendelser, kvaliteten af ordningerne for tilsyn med tvangsmæssig tilbagesendelse.

Ændringsforslag 41

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d — 1. afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | Fremme solidariteten og ansvarsdelingen mellem medlemsstaterne, navnlig de lande der er mest berørt af migrations- og asylstrømme. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

Fremme solidariteten og ansvarsdelingen mellem medlemsstaterne, navnlig de lande der er mest berørt af migrations- og asylstrømme.

| d) | Fremme solidariteten og ansvarsdelingen mellem medlemsstaterne, navnlig de lande der er mest berørt af migrations- og asylstrømme
  , herunder gennem praktisk samarbejde. |
| --- | --- |

d)

Fremme solidariteten og ansvarsdelingen mellem medlemsstaterne, navnlig de lande der er mest berørt af migrations- og asylstrømme
  , herunder gennem praktisk samarbejde.

Ændringsforslag 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d — 2. afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Opfyldelsen af dette mål måles
  ved
  indikatorer, bl.a. omfanget af gensidig bistand mellem medlemsstaterne, herunder praktisk samarbejde og flytning inden for Unionen. | Opfyldelsen af dette mål måles
  af Kommissionen ud fra både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. omfanget af gensidig bistand mellem medlemsstaterne, herunder praktisk samarbejde og flytning inden for Unionen
  og omfanget af menneskelige ressourcer, der stilles til rådighed gennem EASO. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Opfyldelsen af dette mål måles
  ved
  indikatorer, bl.a. omfanget af gensidig bistand mellem medlemsstaterne, herunder praktisk samarbejde og flytning inden for Unionen.

Opfyldelsen af dette mål måles
  af Kommissionen ud fra både kvalitative og kvantitative
  indikatorer, bl.a. omfanget af gensidig bistand mellem medlemsstaterne, herunder praktisk samarbejde og flytning inden for Unionen
  og omfanget af menneskelige ressourcer, der stilles til rådighed gennem EASO.

Ændringsforslag 43

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — 1. afsnit a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne giver Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere de resultater, som er målt ved indikatorerne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne giver Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere de resultater, som er målt ved indikatorerne.

Ændringsforslag 44

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Opfyldelsen af de specifikke mål, som fastlagt i stk. 2, måles ved både kvalitative og kvantitative tværgående indikatorer, bl.a. forbedring af bestemmelserne om beskyttelse af børn, fremme af respekten for familielivet, adgang til basale ydelser og bistand til uledsagede mindreårige, uanset hvilken type ophold der er tale om. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2a.
     
  Opfyldelsen af de specifikke mål, som fastlagt i stk. 2, måles ved både kvalitative og kvantitative tværgående indikatorer, bl.a. forbedring af bestemmelserne om beskyttelse af børn, fremme af respekten for familielivet, adgang til basale ydelser og bistand til uledsagede mindreårige, uanset hvilken type ophold der er tale om.

Ændringsforslag 45

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  De foranstaltninger, der træffes til opfyldelse af de i stk. 1 og 2 fastlagte mål, er i overensstemmelse med og supplerer foranstaltninger, der støttes via Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, og er i overensstemmelse med målene og principperne for Unionens optræden udadtil. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2b.
     
  De foranstaltninger, der træffes til opfyldelse af de i stk. 1 og 2 fastlagte mål, er i overensstemmelse med og supplerer foranstaltninger, der støttes via Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, og er i overensstemmelse med målene og principperne for Unionens optræden udadtil.

Ændringsforslag 46

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Målene som fastlagt i stk. 1 og 2 gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne for Unionens eksterne foranstaltninger og humanitære politik. Sammenhængen og komplementariteten med de foranstaltninger, der støttes af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter sikres i overensstemmelse med artikel 24a. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2c.
     
  Målene som fastlagt i stk. 1 og 2 gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne for Unionens eksterne foranstaltninger og humanitære politik. Sammenhængen og komplementariteten med de foranstaltninger, der støttes af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter sikres i overensstemmelse med artikel 24a.

Ændringsforslag 47

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som er omfattet af en form for subsidiær beskyttelse som omhandlet i
  direktiv 2004/83/EF |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som er omfattet af en form for subsidiær beskyttelse som omhandlet i
  direktiv 2004/83/EF

| b) | tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som er omfattet af en form for subsidiær beskyttelse som omhandlet i
  direktiv 2011/95/EU |
| --- | --- |

b)

tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som er omfattet af en form for subsidiær beskyttelse som omhandlet i
  direktiv 2011/95/EU

Ændringsforslag 48

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i en medlemsstat, eller som er ved at opnå lovligt ophold i en medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

f)

tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i en medlemsstat, eller som er ved at opnå lovligt ophold i en medlemsstat

| f) | tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , der opholder sig lovligt i en medlemsstat, eller som er ved at opnå lovligt ophold i en medlemsstat |
| --- | --- |

f)

tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , der opholder sig lovligt i en medlemsstat, eller som er ved at opnå lovligt ophold i en medlemsstat

Ændringsforslag 49

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| g) | tredjelandsstatsborgere, som opholder sig på et tredjelands område, som har til hensigt at migrere til EU, og som opfylder specifikke vilkår og/eller betingelser forud for afrejsen som fastsat i national ret, herunder vilkår og betingelser vedrørende de pågældendes evne til at blive integreret i samfundet i den pågældende medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

g)

tredjelandsstatsborgere, som opholder sig på et tredjelands område, som har til hensigt at migrere til EU, og som opfylder specifikke vilkår og/eller betingelser forud for afrejsen som fastsat i national ret, herunder vilkår og betingelser vedrørende de pågældendes evne til at blive integreret i samfundet i den pågældende medlemsstat

| g) | tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , som opholder sig på et tredjelands område, som har til hensigt at migrere til EU, og som opfylder specifikke vilkår og/eller betingelser forud for afrejsen som fastsat i national ret, herunder vilkår og betingelser vedrørende de pågældendes evne til at blive integreret i samfundet i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

g)

tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , som opholder sig på et tredjelands område, som har til hensigt at migrere til EU, og som opfylder specifikke vilkår og/eller betingelser forud for afrejsen som fastsat i national ret, herunder vilkår og betingelser vedrørende de pågældendes evne til at blive integreret i samfundet i den pågældende medlemsstat

Ændringsforslag 50

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| h) | tredjelandsstatsborgere, der endnu ikke har modtaget et endeligt afslag på deres ansøgning om ophold, lovlig bopæl og/eller international beskyttelse i en medlemsstat, og som kan vælge at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

h)

tredjelandsstatsborgere, der endnu ikke har modtaget et endeligt afslag på deres ansøgning om ophold, lovlig bopæl og/eller international beskyttelse i en medlemsstat, og som kan vælge at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område

| h) | tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , der endnu ikke har modtaget et endeligt afslag på deres ansøgning om ophold, lovlig bopæl og/eller international beskyttelse i en medlemsstat, og som kan vælge at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område |
| --- | --- |

h)

tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , der endnu ikke har modtaget et endeligt afslag på deres ansøgning om ophold, lovlig bopæl og/eller international beskyttelse i en medlemsstat, og som kan vælge at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område

Ændringsforslag 51

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | tredjelandsstatsborgere, som i en medlemsstat har ret til ophold, har lovlig bopæl eller er omfattet af en form for international beskyttelse, jf.
  direktiv 2004/83/EF
  , eller midlertidig beskyttelse, jf. direktiv 2001/55/EF, og som vælger at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

i)

tredjelandsstatsborgere, som i en medlemsstat har ret til ophold, har lovlig bopæl eller er omfattet af en form for international beskyttelse, jf.
  direktiv 2004/83/EF
  , eller midlertidig beskyttelse, jf. direktiv 2001/55/EF, og som vælger at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område

| i) | tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , som i en medlemsstat har ret til ophold, har lovlig bopæl eller er omfattet af en form for international beskyttelse, jf.
  direktiv 2011/95/EU,
  eller midlertidig beskyttelse, jf. direktiv 2001/55/EF, og som vælger at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område |
| --- | --- |

i)

tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  , som i en medlemsstat har ret til ophold, har lovlig bopæl eller er omfattet af en form for international beskyttelse, jf.
  direktiv 2011/95/EU,
  eller midlertidig beskyttelse, jf. direktiv 2001/55/EF, og som vælger at gøre brug af frivillig tilbagevenden, forudsat at de ikke har erhvervet en ny nationalitet og ikke har forladt den pågældende medlemsstats område

Ændringsforslag 52

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra j

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| j) | tredjelandsstatsborgere, der ikke eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse og/eller ophold i en medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

j)

tredjelandsstatsborgere, der ikke eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse og/eller ophold i en medlemsstat.

| j) | tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  ,
  som opholder sig på en medlemsstats område og
  ikke eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse og/eller ophold i en medlemsstat
  herunder tredjelandsstatsborgere, hvis tilbagesendelsesproces officielt eller uofficielt er blevet udsat. |
| --- | --- |

j)

tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse
  ,
  som opholder sig på en medlemsstats område og
  ikke eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse og/eller ophold i en medlemsstat
  herunder tredjelandsstatsborgere, hvis tilbagesendelsesproces officielt eller uofficielt er blevet udsat.

Ændringsforslag 53

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Partnerskab |
| | Med henblik på denne fond skal de deltagende myndigheder i partnerskabet, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning], omfatte kompetente regionale, lokale eller kommunale myndigheder, internationale organisationer og organer, der repræsenterer civilsamfundet, herunder ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Artikel 4a

Partnerskab

Med henblik på denne fond skal de deltagende myndigheder i partnerskabet, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning], omfatte kompetente regionale, lokale eller kommunale myndigheder, internationale organisationer og organer, der repræsenterer civilsamfundet, herunder ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter.

Ændringsforslag 54

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | tilvejebringelse af materiel hjælp, uddannelse, støttetjenester og læge- og psykologhjælp |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

tilvejebringelse af materiel hjælp, uddannelse, støttetjenester og læge- og psykologhjælp

| a) | tilvejebringelse af materiel hjælp,
  herunder humanitær bistand ved grænsen,
  uddannelse, støttetjenester og læge- og psykologhjælp |
| --- | --- |

a)

tilvejebringelse af materiel hjælp,
  herunder humanitær bistand ved grænsen,
  uddannelse, støttetjenester og læge- og psykologhjælp

Ændringsforslag 55

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | aa) | oprettelse og forbedring af administrative strukturer og undervisning af personale og de relevante administrative og retlige myndigheder for at sikre asylansøgere let adgang til asylprocedurerne og effektive asylprocedurer af høj kvalitet |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

aa)

oprettelse og forbedring af administrative strukturer og undervisning af personale og de relevante administrative og retlige myndigheder for at sikre asylansøgere let adgang til asylprocedurerne og effektive asylprocedurer af høj kvalitet

Ændringsforslag 56

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ab) | forbedring og vedligeholdelse af de eksisterende indkvarteringsfaciliteter og -tjenester |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ab)

forbedring og vedligeholdelse af de eksisterende indkvarteringsfaciliteter og -tjenester

Ændringsforslag 57

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | særlig bistand til sårbare personer, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel, personer med alvorlige fysiske sygdomme, sindslidelser eller posttraumatiske sygdomme og personer, der har været udsat for tortur, voldtægt eller anden form for grov vold af psykisk, fysisk eller seksuel karakter |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

særlig bistand til sårbare personer, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel, personer med alvorlige fysiske sygdomme, sindslidelser eller posttraumatiske sygdomme og personer, der har været udsat for tortur, voldtægt eller anden form for grov vold af psykisk, fysisk eller seksuel karakter

| d) | særlig bistand til sårbare personer, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel, personer med alvorlige fysiske sygdomme, sindslidelser eller posttraumatiske
  sygdomme,
   personer, der
  risikerer at blive udsat for vold på grund af et personligt karakteristisk træk omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder, og personer, der
  har været udsat for tortur, voldtægt eller anden form for grov vold af psykisk, fysisk eller seksuel karakter |
| --- | --- |

d)

særlig bistand til sårbare personer, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel, personer med alvorlige fysiske sygdomme, sindslidelser eller posttraumatiske
  sygdomme,
   personer, der
  risikerer at blive udsat for vold på grund af et personligt karakteristisk træk omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder, og personer, der
  har været udsat for tortur, voldtægt eller anden form for grov vold af psykisk, fysisk eller seksuel karakter

Ændringsforslag 58

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| e) | oplysninger til lokalsamfundene samt undervisning af de medarbejdere ved de lokale myndigheder, som skal have kontakt med de personer, der modtages |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

e)

oplysninger til lokalsamfundene samt undervisning af de medarbejdere ved de lokale myndigheder, som skal have kontakt med de personer, der modtages

| e) | oplysninger til lokalsamfundene samt undervisning af de medarbejdere ved de lokale myndigheder, som skal have kontakt med de personer, der modtages
  , navnlig vedrørende overholdelse af asylansøgeres grundlæggende rettigheder; dette omfatter undervisning af de medarbejdere, som skal have kontakt med de sårbare personer, der nævnes i litra d) |
| --- | --- |

e)

oplysninger til lokalsamfundene samt undervisning af de medarbejdere ved de lokale myndigheder, som skal have kontakt med de personer, der modtages
  , navnlig vedrørende overholdelse af asylansøgeres grundlæggende rettigheder; dette omfatter undervisning af de medarbejdere, som skal have kontakt med de sårbare personer, der nævnes i litra d)

Ændringsforslag 59

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | fa) | etablering, udvikling og forbedring af alternativer til frihedsberøvelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

fa)

etablering, udvikling og forbedring af alternativer til frihedsberøvelse.

Ændringsforslag 60

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | oprette, udvikle og forbedre infrastruktur og tjenester i forbindelse med indkvartering |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

oprette, udvikle og forbedre infrastruktur og tjenester i forbindelse med indkvartering

| a) | oprette, udvikle,
  drive
  og forbedre infrastruktur og tjenester i forbindelse med indkvartering |
| --- | --- |

a)

oprette, udvikle,
  drive
  og forbedre infrastruktur og tjenester i forbindelse med indkvartering

Ændringsforslag 61

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | oprette administrative strukturer, undervise personale og de relevante retlige myndigheder for at sikre asylansøgere let adgang til asylprocedurerne og effektive asylprocedurer af høj kvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

oprette administrative strukturer, undervise personale og de relevante retlige myndigheder for at sikre asylansøgere let adgang til asylprocedurerne og effektive asylprocedurer af høj kvalitet.

| b) | oprette administrative strukturer, undervise personale og de relevante
  administrative og
  retlige myndigheder for at sikre asylansøgere let adgang til asylprocedurerne og effektive asylprocedurer af høj kvalitet. |
| --- | --- |

b)

oprette administrative strukturer, undervise personale og de relevante
  administrative og
  retlige myndigheder for at sikre asylansøgere let adgang til asylprocedurerne og effektive asylprocedurer af høj kvalitet.

Ændringsforslag 62

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | foranstaltninger, der forbedrer medlemsstaternes kapacitet til at indsamle, analysere og videreformidle data
  og statistikker
  om asylprocedurer, modtagelseskapacitet, genbosættelse og flytning inden for Unionen |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

foranstaltninger, der forbedrer medlemsstaternes kapacitet til at indsamle, analysere og videreformidle data
  og statistikker
  om asylprocedurer, modtagelseskapacitet, genbosættelse og flytning inden for Unionen

| a) | foranstaltninger, der forbedrer medlemsstaternes kapacitet til
  bl.a. i forbindelse med mekanismen for tidlig varsling, beredskab og krisestyringsom fastsat i forordning (EU) nr. [.../...] [Dublinforordningen],
  at indsamle, analysere og videreformidle
  kvalitative og kvantitative
  data om asylprocedurer, modtagelseskapacitet, genbosættelse og flytning inden for Unionen |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger, der forbedrer medlemsstaternes kapacitet til
  bl.a. i forbindelse med mekanismen for tidlig varsling, beredskab og krisestyringsom fastsat i forordning (EU) nr. [.../...] [Dublinforordningen],
  at indsamle, analysere og videreformidle
  kvalitative og kvantitative
  data om asylprocedurer, modtagelseskapacitet, genbosættelse og flytning inden for Unionen

Ændringsforslag 63

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | foranstaltninger, der direkte bidrager til evaluering af asylpolitikken, f.eks. nationale konsekvensanalyser, undersøgelser blandt målgrupper, udvikling af indikatorer og benchmarking. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

foranstaltninger, der direkte bidrager til evaluering af asylpolitikken, f.eks. nationale konsekvensanalyser, undersøgelser blandt målgrupper, udvikling af indikatorer og benchmarking.

| b) | foranstaltninger, der direkte bidrager til evaluering af asylpolitikken, f.eks. nationale konsekvensanalyser, undersøgelser blandt målgrupper
  og andre berørte parter og
  udvikling af indikatorer og benchmarking. |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, der direkte bidrager til evaluering af asylpolitikken, f.eks. nationale konsekvensanalyser, undersøgelser blandt målgrupper
  og andre berørte parter og
  udvikling af indikatorer og benchmarking.

Begrundelse

Praksisserne for evaluering skal være så inklusive som muligt.

Ændringsforslag 64

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | oprettelse af hensigtsmæssig infrastruktur og tjenester til at sikre en smidig og effektiv gennemførelse af foranstaltninger vedrørende genbosættelse og flytning inden for Unionen |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

oprettelse af hensigtsmæssig infrastruktur og tjenester til at sikre en smidig og effektiv gennemførelse af foranstaltninger vedrørende genbosættelse og flytning inden for Unionen

| b) | oprettelse af hensigtsmæssig infrastruktur og tjenester til at sikre en smidig og effektiv gennemførelse af foranstaltninger vedrørende genbosættelse og flytning inden for Unionen
  - herunder sproglig bistand — der er i overensstemmelse med de berørte personers grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

b)

oprettelse af hensigtsmæssig infrastruktur og tjenester til at sikre en smidig og effektiv gennemførelse af foranstaltninger vedrørende genbosættelse og flytning inden for Unionen
  - herunder sproglig bistand — der er i overensstemmelse med de berørte personers grundlæggende rettigheder

Ændringsforslag 65

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | fa) | foranstaltninger med henblik på familiesammenføring af personer, som er genbosat i en medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

fa)

foranstaltninger med henblik på familiesammenføring af personer, som er genbosat i en medlemsstat

Ændringsforslag 66

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| g) | styrkelse af infrastruktur og tjenester i de lande, der er udpeget til gennemførelse af regionale beskyttelsesprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

g)

styrkelse af infrastruktur og tjenester i de lande, der er udpeget til gennemførelse af regionale beskyttelsesprogrammer.

| g) | styrkelse af infrastruktur og tjenester
  med relevans for indvandring og asyl
  i de lande, der er udpeget til gennemførelse af regionale beskyttelsesprogrammer |
| --- | --- |

g)

styrkelse af infrastruktur og tjenester
  med relevans for indvandring og asyl
  i de lande, der er udpeget til gennemførelse af regionale beskyttelsesprogrammer

Ændringsforslag 67

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ga) | etablering og udvikling af strategier for genbosættelse og flytning inden for Unionen, herunder behovsanalyser, forbedring af indikatorer og evaluering |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ga)

etablering og udvikling af strategier for genbosættelse og flytning inden for Unionen, herunder behovsanalyser, forbedring af indikatorer og evaluering

Ændringsforslag 68

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra g b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | gb) | skabe betingelser, der fremmer genbosatte flygtninges integration, selvstændighed og uafhængighed på lang sigt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

gb)

skabe betingelser, der fremmer genbosatte flygtninges integration, selvstændighed og uafhængighed på lang sigt.

Ændringsforslag 69

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Med henblik på at lette lovlig migration til EU og sikre en bedre forberedelse af integrationen i værtslandet af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra g), inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning], er bl.a. følgende foranstaltninger i oprindelseslandet støtteberettigede: | Med henblik på at lette lovlig migration til EU og sikre en bedre forberedelse af integrationen i værtslandet af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra g), inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning], er bl.a. følgende foranstaltninger i oprindelseslandet støtteberettigede,
  med respekt forsammenhængen i udviklingspolitikken og navnlig Unionens forpligtelser i kampen mod hjerneflugt: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Med henblik på at lette lovlig migration til EU og sikre en bedre forberedelse af integrationen i værtslandet af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra g), inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning], er bl.a. følgende foranstaltninger i oprindelseslandet støtteberettigede:

Med henblik på at lette lovlig migration til EU og sikre en bedre forberedelse af integrationen i værtslandet af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra g), inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), og i lyset af konklusionerne fra den politiske dialog, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. .../... [horisontale forordning], er bl.a. følgende foranstaltninger i oprindelseslandet støtteberettigede,
  med respekt forsammenhængen i udviklingspolitikken og navnlig Unionens forpligtelser i kampen mod hjerneflugt:

Ændringsforslag 70

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | informationspakker og oplysningskampagner, herunder brugervenlig kommunikations- og informationsteknologi og websites |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

informationspakker og oplysningskampagner, herunder brugervenlig kommunikations- og informationsteknologi og websites

| a) | informationspakker og oplysningskampagner, herunder brugervenlig kommunikations- og informationsteknologi og websites
  , der formidles i de forskellige lande på en koordineret måde og i overensstemmelse med et fælles europæisk budskab; |
| --- | --- |

a)

informationspakker og oplysningskampagner, herunder brugervenlig kommunikations- og informationsteknologi og websites
  , der formidles i de forskellige lande på en koordineret måde og i overensstemmelse med et fælles europæisk budskab;

Ændringsforslag 71

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), skal støtteberettigede foranstaltninger forløbe inden for rammerne af sammenhængende strategier gennemført af ikke-statslige organisationer, lokale og/eller regionale myndigheder og være specifikt udformet med henblik på integration på lokalt og/eller regionalt niveau af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a) til g). I den henseende omfatter støtteberettigede foranstaltninger bl.a.: | 1.   Inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), skal støtteberettigede foranstaltninger forløbe inden for rammerne af sammenhængende strategier gennemført af
  internationale organisationer,
  ikke-statslige organisationer, lokale og/eller regionale myndigheder og være specifikt udformet med henblik på integration på lokalt og/eller regionalt niveau af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a) til g). I den henseende omfatter støtteberettigede foranstaltninger bl.a.: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), skal støtteberettigede foranstaltninger forløbe inden for rammerne af sammenhængende strategier gennemført af ikke-statslige organisationer, lokale og/eller regionale myndigheder og være specifikt udformet med henblik på integration på lokalt og/eller regionalt niveau af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a) til g). I den henseende omfatter støtteberettigede foranstaltninger bl.a.:

1.   Inden for rammerne af det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b), skal støtteberettigede foranstaltninger forløbe inden for rammerne af sammenhængende strategier gennemført af
  internationale organisationer,
  ikke-statslige organisationer, lokale og/eller regionale myndigheder og være specifikt udformet med henblik på integration på lokalt og/eller regionalt niveau af de personer, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a) til g). I den henseende omfatter støtteberettigede foranstaltninger bl.a.:

Ændringsforslag 72

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | indførelse og udvikling af integrationsstrategier, herunder behovsanalyser, forbedring af indikatorer og evaluering |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

indførelse og udvikling af integrationsstrategier, herunder behovsanalyser, forbedring af indikatorer og evaluering

| a) | indførelse og udvikling af integrationsstrategier
  med deltagelse af lokale og/eller regionale aktører
  , herunder behovsanalyser, forbedring af
  integrationsindikatorer
  og evaluering
  af de vilkår, der særlig kendetegner asylansøgere, herunder deltagerbaserede vurderinger, for at identificere de bedste praksisser; |
| --- | --- |

a)

indførelse og udvikling af integrationsstrategier
  med deltagelse af lokale og/eller regionale aktører
  , herunder behovsanalyser, forbedring af
  integrationsindikatorer
  og evaluering
  af de vilkår, der særlig kendetegner asylansøgere, herunder deltagerbaserede vurderinger, for at identificere de bedste praksisser;

Ændringsforslag 73

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | rådgivning og bistand med hensyn til f.eks. bolig, underhold, administrativ og juridisk vejledning, læge-, psykolog- og socialhjælp, børnepasning |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

rådgivning og bistand med hensyn til f.eks. bolig, underhold, administrativ og juridisk vejledning, læge-, psykolog- og socialhjælp, børnepasning

| b) | rådgivning og bistand med hensyn til f.eks. bolig, underhold,
  integration på arbejdsmarkedet,
  administrativ og juridisk vejledning, læge-, psykolog- og socialhjælp, børnepasning
  og familiesammenføring; |
| --- | --- |

b)

rådgivning og bistand med hensyn til f.eks. bolig, underhold,
  integration på arbejdsmarkedet,
  administrativ og juridisk vejledning, læge-, psykolog- og socialhjælp, børnepasning
  og familiesammenføring;

Ændringsforslag 74

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   De foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, skal tage højde for de specifikke behov for de forskellige kategorier af tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder personer, der indrejser eller har ophold med henblik på beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed og familiesammenføring, personer, der er omfattet af international beskyttelse, asylansøgere, genbosatte eller flyttede personer og sårbare migrantgrupper, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel og ofre for tortur, voldtægt eller andre alvorlige former for psykologisk, fysisk eller seksuel vold. | 2.   De foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, skal tage højde for de specifikke behov for de forskellige kategorier af tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder personer, der indrejser eller har ophold med henblik på beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed og familiesammenføring, personer, der er omfattet af international beskyttelse, asylansøgere, genbosatte eller flyttede personer og sårbare migrantgrupper, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel
  personer, der risikerer at blive udsat for vold på grund af et personligt karakteristisk træk omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder,
  og ofre for tortur, voldtægt eller andre alvorlige former for psykologisk, fysisk eller seksuel vold. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   De foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, skal tage højde for de specifikke behov for de forskellige kategorier af tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder personer, der indrejser eller har ophold med henblik på beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed og familiesammenføring, personer, der er omfattet af international beskyttelse, asylansøgere, genbosatte eller flyttede personer og sårbare migrantgrupper, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel og ofre for tortur, voldtægt eller andre alvorlige former for psykologisk, fysisk eller seksuel vold.

2.   De foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, skal tage højde for de specifikke behov for de forskellige kategorier af tredjelandsstatsborgere og deres familiemedlemmer, herunder personer, der indrejser eller har ophold med henblik på beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed og familiesammenføring, personer, der er omfattet af international beskyttelse, asylansøgere, genbosatte eller flyttede personer og sårbare migrantgrupper, såsom mindreårige, uledsagede mindreårige, handicappede, ældre, gravide, enlige forældre med mindreårige børn, ofre for menneskehandel
  personer, der risikerer at blive udsat for vold på grund af et personligt karakteristisk træk omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder,
  og ofre for tortur, voldtægt eller andre alvorlige former for psykologisk, fysisk eller seksuel vold.

Ændringsforslag 75

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | styrkelse af medlemsstaternes kapacitet til at udvikle, gennemføre, overvåge og evaluere deres indvandringsstrategier, politikker og foranstaltninger på forskellige forvaltningsniveauer, bl.a. en styrkelse af deres kapacitet til at indsamle, analysere og formidle data og statistikker om migrationsprocedurer og strømme, opholdstilladelser og udvikling af overvågningsværktøjer, evalueringssystemer, indikatorer og benchmarking til måling af resultaterne af sådanne strategier |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

styrkelse af medlemsstaternes kapacitet til at udvikle, gennemføre, overvåge og evaluere deres indvandringsstrategier, politikker og foranstaltninger på forskellige forvaltningsniveauer, bl.a. en styrkelse af deres kapacitet til at indsamle, analysere og formidle data og statistikker om migrationsprocedurer og strømme, opholdstilladelser og udvikling af overvågningsværktøjer, evalueringssystemer, indikatorer og benchmarking til måling af resultaterne af sådanne strategier

| b) | styrkelse af medlemsstaternes kapacitet til at udvikle, gennemføre, overvåge og evaluere deres indvandringsstrategier, politikker og foranstaltninger på forskellige forvaltningsniveauer, bl.a. en styrkelse af deres kapacitet til at indsamle, analysere og formidle data og
  detaljerede og systematiske
  statistikker om migrationsprocedurer og strømme, opholdstilladelser og udvikling af overvågningsværktøjer, evalueringssystemer, indikatorer og benchmarking til måling af resultaterne af sådanne strategier |
| --- | --- |

b)

styrkelse af medlemsstaternes kapacitet til at udvikle, gennemføre, overvåge og evaluere deres indvandringsstrategier, politikker og foranstaltninger på forskellige forvaltningsniveauer, bl.a. en styrkelse af deres kapacitet til at indsamle, analysere og formidle data og
  detaljerede og systematiske
  statistikker om migrationsprocedurer og strømme, opholdstilladelser og udvikling af overvågningsværktøjer, evalueringssystemer, indikatorer og benchmarking til måling af resultaterne af sådanne strategier

Ændringsforslag 76

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | fremme af de gennemførende organisationers interkulturelle kapacitet ved at tilvejebringe offentlige og private tjenester, herunder uddannelsesinstitutioner, fremme udveksling af erfaring og god praksis, samarbejde og skabelse af netværk |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

fremme af de gennemførende organisationers interkulturelle kapacitet ved at tilvejebringe offentlige og private tjenester, herunder uddannelsesinstitutioner, fremme udveksling af erfaring og god praksis, samarbejde og skabelse af netværk

| c) | fremme af de gennemførende organisationers kapacitet ved at tilvejebringe offentlige og private tjenester, herunder uddannelsesinstitutioner,
  på områderne interkulturalitet og menneskerettigheder;
  fremme
  af
  udveksling af erfaring og god praksis, samarbejde og skabelse af netværk |
| --- | --- |

c)

fremme af de gennemførende organisationers kapacitet ved at tilvejebringe offentlige og private tjenester, herunder uddannelsesinstitutioner,
  på områderne interkulturalitet og menneskerettigheder;
  fremme
  af
  udveksling af erfaring og god praksis, samarbejde og skabelse af netværk

Ændringsforslag 77

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | aa) | etablering, udvikling og forbedring af alternativer til frihedsberøvelse |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

aa)

etablering, udvikling og forbedring af alternativer til frihedsberøvelse

Ændringsforslag 78

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | indførelse af administrative strukturer, systemer og uddannelse af de ansatte for at sikre smidige tilbagesendelsesprocedurer |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

indførelse af administrative strukturer, systemer og uddannelse af de ansatte for at sikre smidige tilbagesendelsesprocedurer

| b) | indførelse af administrative strukturer, systemer og uddannelse af de ansatte for at sikre
  , at tilbagesendelsesprocedurerne er
  smidige
  og til fulde beskytter migranters grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

b)

indførelse af administrative strukturer, systemer og uddannelse af de ansatte for at sikre
  , at tilbagesendelsesprocedurerne er
  smidige
  og til fulde beskytter migranters grundlæggende rettigheder

Ændringsforslag 79

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ba) | støtte til organisationer i civilsamfundet, som foretager en uafhængig vurdering og overvågning af tilbagesendelsesaktioner, for at sikre respekt for menneskerettighederne |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ba)

støtte til organisationer i civilsamfundet, som foretager en uafhængig vurdering og overvågning af tilbagesendelsesaktioner, for at sikre respekt for menneskerettighederne

Ændringsforslag 80

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | tilvejebringelse af materiel hjælp, læge- og psykologhjælp |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

tilvejebringelse af materiel hjælp, læge- og psykologhjælp

| c) | tilvejebringelse af materiel hjælp, læge- og psykologhjælp
  , herunder til tredjelandsstatsborgere, hvis udsendelse er blevet udsat i overensstemmelse med artikel 9 og artikel 14, stk. 1, i direktiv 2008/115/EF |
| --- | --- |

c)

tilvejebringelse af materiel hjælp, læge- og psykologhjælp
  , herunder til tredjelandsstatsborgere, hvis udsendelse er blevet udsat i overensstemmelse med artikel 9 og artikel 14, stk. 1, i direktiv 2008/115/EF

Ændringsforslag 81

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | fa) | etablering og forbedring af uafhængige og effektive ordninger for tilsyn med tvangsmæssig tilbagesendelse som fastlagt i artikel 8, stk. 6, i direktiv 2008/115/EF. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

fa)

etablering og forbedring af uafhængige og effektive ordninger for tilsyn med tvangsmæssig tilbagesendelse som fastlagt i artikel 8, stk. 6, i direktiv 2008/115/EF.

Ændringsforslag 82

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | foranstaltninger til iværksættelse af reintegration med henblik på den tilbagesendtes personlige udvikling, såsom økonomiske incitamenter, uddannelse, jobformidling og hjælp til at finde arbejde og startstøtte til selvstændig erhvervsvirksomhed |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

foranstaltninger til iværksættelse af reintegration med henblik på den tilbagesendtes personlige udvikling, såsom økonomiske incitamenter, uddannelse, jobformidling og hjælp til at finde arbejde og startstøtte til selvstændig erhvervsvirksomhed

| c) | foranstaltninger til iværksættelse af reintegration med henblik på den tilbagesendtes personlige udvikling, såsom økonomiske incitamenter, uddannelse, jobformidling og hjælp til at finde arbejde og startstøtte til selvstændig erhvervsvirksomhed,
  herunder foranstaltninger forud for tilbagesendelsen |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til iværksættelse af reintegration med henblik på den tilbagesendtes personlige udvikling, såsom økonomiske incitamenter, uddannelse, jobformidling og hjælp til at finde arbejde og startstøtte til selvstændig erhvervsvirksomhed,
  herunder foranstaltninger forud for tilbagesendelsen

Ændringsforslag 83

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | foranstaltninger, der styrker kapaciteten til at indsamle, analysere og videreformidle data og statistikker om tilbagesendelsesprocedurer og foranstaltninger, modtagelsesfaciliteter og faciliteter til frihedsberøvede, tvungen tilbagesendelse og frivillig tilbagevenden, overvågning og reintegration |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

foranstaltninger, der styrker kapaciteten til at indsamle, analysere og videreformidle data og statistikker om tilbagesendelsesprocedurer og foranstaltninger, modtagelsesfaciliteter og faciliteter til frihedsberøvede, tvungen tilbagesendelse og frivillig tilbagevenden, overvågning og reintegration

| d) | foranstaltninger, der styrker kapaciteten til at indsamle, analysere og videreformidle
  detaljerede og systematiske
  data og statistikker om tilbagesendelsesprocedurer og foranstaltninger, modtagelsesfaciliteter og faciliteter til frihedsberøvede, tvungen tilbagesendelse og frivillig tilbagevenden, overvågning og reintegration |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, der styrker kapaciteten til at indsamle, analysere og videreformidle
  detaljerede og systematiske
  data og statistikker om tilbagesendelsesprocedurer og foranstaltninger, modtagelsesfaciliteter og faciliteter til frihedsberøvede, tvungen tilbagesendelse og frivillig tilbagevenden, overvågning og reintegration

Ændringsforslag 84

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   
  De samlede midler
  til gennemførelse af denne forordning udgør 3 869  mio. EUR. | 1.   
  Den primære referencefinansieringsramme
  til gennemførelse af denne forordning,
  som fastsat i artikel 17 i den interinstitutionelle aftale af XX/201Y mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning,
  udgør
  for perioden 2014-2020
  3 869  mio. EUR. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   
  De samlede midler
  til gennemførelse af denne forordning udgør 3 869  mio. EUR.

1.   
  Den primære referencefinansieringsramme
  til gennemførelse af denne forordning,
  som fastsat i artikel 17 i den interinstitutionelle aftale af XX/201Y mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning,
  udgør
  for perioden 2014-2020
  3 869  mio. EUR.

Ændringsforslag 85

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   De årlige bevillinger til fonden godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme. | 2.   De årlige bevillinger til fonden godkendes af budgetmyndigheden,
  dog uden at dette tilsidesætter bestemmelserne i forordningen om
  den
  flerårige
  finansielle ramme
  for 2014-2020 og den interinstitutionelle aftale af XXXX/201Y mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   De årlige bevillinger til fonden godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

2.   De årlige bevillinger til fonden godkendes af budgetmyndigheden,
  dog uden at dette tilsidesætter bestemmelserne i forordningen om
  den
  flerårige
  finansielle ramme
  for 2014-2020 og den interinstitutionelle aftale af XXXX/201Y mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning.

Ændringsforslag 86

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   
  De samlede midler
  skal iværksættes på følgende måde: | 3.   
  Den primære referencefinansieringsramme
  skal iværksættes på følgende måde: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3.   
  De samlede midler
  skal iværksættes på følgende måde:

3.   
  Den primære referencefinansieringsramme
  skal iværksættes på følgende måde:

Ændringsforslag 87

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   De samlede midler, der er til rådighed i medfør af denne forordning, iværksættes ved delt forvaltning i overensstemmelse med [artikel 55, stk. 1, litra b), i den nye finansforordning (5)], dog ikke hvad angår de EU-foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 21, den krisebistand, der er omhandlet i artikel 22, det europæiske migrationsnetværk, der er omhandlet i artikel 23 og den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 24. | 4.   
  Den primære referencefinansieringsramme
  , der er til rådighed i medfør af denne forordning, iværksættes
  ved direkte forvaltning (især EU-foranstaltninger, som omhandlet i artikel 21, krisebistand, som omhandlet i artikel 22, det europæiske migrationsnetværk, som omhandlet i artikel 23, og teknisk bistand, som omhandlet i artikel 24) eller
  ved delt forvaltning i overensstemmelse med [artikel 55, stk.1, litra b), i den nye finansforordning] (6). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4.   De samlede midler, der er til rådighed i medfør af denne forordning, iværksættes ved delt forvaltning i overensstemmelse med [artikel 55, stk. 1, litra b), i den nye finansforordning (5)], dog ikke hvad angår de EU-foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 21, den krisebistand, der er omhandlet i artikel 22, det europæiske migrationsnetværk, der er omhandlet i artikel 23 og den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 24.

4.   
  Den primære referencefinansieringsramme
  , der er til rådighed i medfør af denne forordning, iværksættes
  ved direkte forvaltning (især EU-foranstaltninger, som omhandlet i artikel 21, krisebistand, som omhandlet i artikel 22, det europæiske migrationsnetværk, som omhandlet i artikel 23, og teknisk bistand, som omhandlet i artikel 24) eller
  ved delt forvaltning i overensstemmelse med [artikel 55, stk.1, litra b), i den nye finansforordning] (6).

Begrundelse

Gennemførelse af EU-budgettet ved delt forvaltning bør være undtagelsen, ikke reglen.

Ændringsforslag 88

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen er fortsat ansvarlig for at gennemføre EU-budgettet, jf. artikel 317 i TEUF, og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om aktiviteter, der udføres af andre enheder end medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4a.
     
  Kommissionen er fortsat ansvarlig for at gennemføre EU-budgettet, jf. artikel 317 i TEUF, og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om aktiviteter, der udføres af andre enheder end medlemsstaterne.

Ændringsforslag 89

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   
  De samlede midler
  anvendes vejledende som følger: | 5.   
  Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser, skal den primære referencefinansieringsramme
  anvendes vejledende som følger: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   
  De samlede midler
  anvendes vejledende som følger:

5.   
  Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser, skal den primære referencefinansieringsramme
  anvendes vejledende som følger:

Ændringsforslag 90

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 5 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | 3 232 mio . EUR
  til medlemsstaternes nationale programmer |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

3 232 mio . EUR
  til medlemsstaternes nationale programmer

| a) | 83 %
  til medlemsstaternes nationale programmer |
| --- | --- |

a)

83 %
  til medlemsstaternes nationale programmer

Begrundelse

Af tekniske årsager er beløbene konverteret til procentsatser.

Ændringsforslag 91

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | 637 mio . EUR
  til EU-foranstaltninger, krisebistand, det europæiske migrationsnetværk, og teknisk bistand fra Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

637 mio . EUR
  til EU-foranstaltninger, krisebistand, det europæiske migrationsnetværk, og teknisk bistand fra Kommissionen.

| b) | 17 %
  til EU-foranstaltninger, krisebistand, det europæiske migrationsnetværk, og teknisk bistand fra Kommissionen. |
| --- | --- |

b)

17 %
  til EU-foranstaltninger, krisebistand, det europæiske migrationsnetværk, og teknisk bistand fra Kommissionen.

Ændringsforslag 92

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Der tildeles
  3 232 mio . EUR
  til medlemsstaterne som følger: | 1.   
  Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser,
  tildeles der midler til de nationale programmer til medlemsstaterne som følger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Der tildeles
  3 232 mio . EUR
  til medlemsstaterne som følger:

1.   
  Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser,
  tildeles der midler til de nationale programmer til medlemsstaterne som følger

Ændringsforslag 93

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | 2 372 mio . EUR
  som anført i bilag I |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

2 372 mio . EUR
  som anført i bilag I

| a) | 73 %
  som anført i bilag I |
| --- | --- |

a)

73 %
  som anført i bilag I

Ændringsforslag 94

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | 700 mio . EUR
  baseret på fordelingsmekanismen for specifikke foranstaltninger som nævnt i artikel 16, EU's genbosættelsesprogram som nævnt i artikel 17 og flytning inden for Unionen som nævnt i artikel 18 |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

700 mio . EUR
  baseret på fordelingsmekanismen for specifikke foranstaltninger som nævnt i artikel 16, EU's genbosættelsesprogram som nævnt i artikel 17 og flytning inden for Unionen som nævnt i artikel 18

| b) | 22 %
  baseret på fordelingsmekanismen for specifikke foranstaltninger som nævnt i artikel 16, EU's genbosættelsesprogram som nævnt i artikel 17 og flytning inden for Unionen som nævnt i artikel 18 |
| --- | --- |

b)

22 %
  baseret på fordelingsmekanismen for specifikke foranstaltninger som nævnt i artikel 16, EU's genbosættelsesprogram som nævnt i artikel 17 og flytning inden for Unionen som nævnt i artikel 18

Ændringsforslag 95

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | 160 mio . EUR
  inden for rammerne af midtvejsevalueringen og fra regnskabsåret
  2018
  for at tage højde for betydelige ændringer i migrationsstrømme og/eller takle specifikke behov, som Kommissionen fastslår, jf. artikel 19. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

160 mio . EUR
  inden for rammerne af midtvejsevalueringen og fra regnskabsåret
  2018
  for at tage højde for betydelige ændringer i migrationsstrømme og/eller takle specifikke behov, som Kommissionen fastslår, jf. artikel 19.

| c) | 5 %
  inden for rammerne af midtvejsevalueringen og fra regnskabsåret
  2017
  for at tage højde for betydelige ændringer i migrationsstrømme og/eller takle specifikke behov, som Kommissionen fastslår, jf. artikel 19. |
| --- | --- |

c)

5 %
  inden for rammerne af midtvejsevalueringen og fra regnskabsåret
  2017
  for at tage højde for betydelige ændringer i migrationsstrømme og/eller takle specifikke behov, som Kommissionen fastslår, jf. artikel 19.

Ændringsforslag 96

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De midler, som tildeles til opfyldelse af de målsætninger, der er fastlagt i artikel 3, stk. 2, fordeles på en retfærdig og gennemskuelig måde. Medlemsstaterne skal sikre, at alle de foranstaltninger, der støttes af fonden, er forenelige med gældende EU-regler om asyl og indvandring, selv om de ikke er bundet eller berørt af anvendelsen af de relevante foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2a.
     
  De midler, som tildeles til opfyldelse af de målsætninger, der er fastlagt i artikel 3, stk. 2, fordeles på en retfærdig og gennemskuelig måde. Medlemsstaterne skal sikre, at alle de foranstaltninger, der støttes af fonden, er forenelige med gældende EU-regler om asyl og indvandring, selv om de ikke er bundet eller berørt af anvendelsen af de relevante foranstaltninger.

Ændringsforslag 97

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), hvert andet år et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  6 000 EUR
  for hver genbosat person. | 1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), hvert andet år et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et beløb på
  4 000 EUR
  for hver genbosat person
  , der bruges på genbosættelsesforanstaltningerne i artikel 7
  .
  Den konkrete gennemførelse af foranstaltningerne overvåges og evalueres af EASO's genbosættelsesenhed. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), hvert andet år et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  6 000 EUR
  for hver genbosat person.

1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), hvert andet år et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et beløb på
  4 000 EUR
  for hver genbosat person
  , der bruges på genbosættelsesforanstaltningerne i artikel 7
  .
  Den konkrete gennemførelse af foranstaltningerne overvåges og evalueres af EASO's genbosættelsesenhed.

Ændringsforslag 98

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Engangsbeløbet i stk. 1 forhøjes med 3 000 EUR for hver person, der genbosættes ud over den pågældende medlemsstats tidligere genbosættelseskvote, eller hvis den genbosatte person genbosættes i en medlemsstat, som ikke tidligere har gennemført EU-støttet genbosættelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Engangsbeløbet i stk. 1 forhøjes med 3 000 EUR for hver person, der genbosættes ud over den pågældende medlemsstats tidligere genbosættelseskvote, eller hvis den genbosatte person genbosættes i en medlemsstat, som ikke tidligere har gennemført EU-støttet genbosættelse.

Ændringsforslag 99

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Det faste beløb, der er nævnt i stk. 1, forhøjes
  til 10 000 EUR
  for hver person, der genbosættes i henhold til de fælles EU-genbosættelsesprioriteter, der er fastsat i stk. 3 og 4 nedenfor og angivet i bilag III. | 2.   Det faste beløb, der er nævnt i stk. 1, forhøjes
  også med 3 000 EUR
  for hver person, der genbosættes i henhold til de fælles EU-genbosættelsesprioriteter, der er fastsat i stk. 3 og 4 nedenfor og angivet i bilag III. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Det faste beløb, der er nævnt i stk. 1, forhøjes
  til 10 000 EUR
  for hver person, der genbosættes i henhold til de fælles EU-genbosættelsesprioriteter, der er fastsat i stk. 3 og 4 nedenfor og angivet i bilag III.

2.   Det faste beløb, der er nævnt i stk. 1, forhøjes
  også med 3 000 EUR
  for hver person, der genbosættes i henhold til de fælles EU-genbosættelsesprioriteter, der er fastsat i stk. 3 og 4 nedenfor og angivet i bilag III.

Ændringsforslag 100

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstater, der samler deres forpligtelser i en ubegrænset forpligtelse, modtager yderligere beløb og støtte for hver genbosat person for at opfylde de kvantitative og kvalitative mål i Unionens genbosættelsesprogram ved at opnå mindst 20 000 genbosættelser om året indtil 2020 og fastlægge god praksis og fælles standarder for integrationen af flygtninge. Disse medlemsstater samarbejder tæt med EASO's genbosættelsesenhed med henblik på at fastsætte og løbende forbedre og revidere retningslinjerne for disse kvantitative og kvalitative mål. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3a.
     
  Medlemsstater, der samler deres forpligtelser i en ubegrænset forpligtelse, modtager yderligere beløb og støtte for hver genbosat person for at opfylde de kvantitative og kvalitative mål i Unionens genbosættelsesprogram ved at opnå mindst 20 000 genbosættelser om året indtil 2020 og fastlægge god praksis og fælles standarder for integrationen af flygtninge. Disse medlemsstater samarbejder tæt med EASO's genbosættelsesenhed med henblik på at fastsætte og løbende forbedre og revidere retningslinjerne for disse kvantitative og kvalitative mål.

Ændringsforslag 101

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — led 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | — | personer, der har været ofre for vold og/eller tortur |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

personer, der har været ofre for vold og/eller tortur

Ændringsforslag 102

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | personer, der har behov for nødgenbosættelse eller omgående genbosættelse af juridiske årsager
  eller
  fysiske beskyttelseshensyn. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

personer, der har behov for nødgenbosættelse eller omgående genbosættelse af juridiske årsager
  eller
  fysiske beskyttelseshensyn.

| — | personer, der har behov for nødgenbosættelse eller omgående genbosættelse af juridiske årsager
  og
  /eller fysiske beskyttelseshensyn |
| --- | --- |

—

personer, der har behov for nødgenbosættelse eller omgående genbosættelse af juridiske årsager
  og
  /eller fysiske beskyttelseshensyn

Ændringsforslag 103

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | — | personer, som har været udsat for tortur, voldtægt eller andre former for alvorlig psykologisk, fysisk eller seksuel vold |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

personer, som har været udsat for tortur, voldtægt eller andre former for alvorlig psykologisk, fysisk eller seksuel vold

Ændringsforslag 104

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   For effektivt at opfylde målene i EU's genbosættelsesprogram og inden for rammerne af de midler, der er til rådighed, bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 26 med henblik på om nødvendigt at justere de faste beløb, der er nævnt i
  stk. 1 og 2
  . | 8.   For effektivt at opfylde målene i EU's genbosættelsesprogram og inden for rammerne af de midler, der er til rådighed, bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 26 med henblik på om nødvendigt at justere de faste beløb, der er nævnt i
  stk. 1, 2 og 3a
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

8.   For effektivt at opfylde målene i EU's genbosættelsesprogram og inden for rammerne af de midler, der er til rådighed, bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 26 med henblik på om nødvendigt at justere de faste beløb, der er nævnt i
  stk. 1 og 2
  .

8.   For effektivt at opfylde målene i EU's genbosættelsesprogram og inden for rammerne af de midler, der er til rådighed, bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 26 med henblik på om nødvendigt at justere de faste beløb, der er nævnt i
  stk. 1, 2 og 3a
  .

Ændringsforslag 105

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), når det skønnes nødvendigt et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  6 000 EUR
  for hver person, der flyttes fra en anden medlemsstat. | 1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), når det skønnes nødvendigt et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  4 000 EUR
  for hver person, der flyttes fra en anden medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), når det skønnes nødvendigt et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  6 000 EUR
  for hver person, der flyttes fra en anden medlemsstat.

1.   Medlemsstaterne modtager ud over deres tildeling beregnet i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a), når det skønnes nødvendigt et yderligere beløb i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b), som et fast beløb på
  4 000 EUR
  for hver person, der flyttes fra en anden medlemsstat.

Ændringsforslag 106

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen fastlægger strenge proceduremæssige garantier og tydelige kriterier, når det gælder flytning inden for Unionen. De proceduremæssige garantier omfatter bl.a. udvælgelseskriterier, som er i overensstemmelse med princippet om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling, orientering til personer, der potentielt kan blive genstand for flytning inden for Unionen, skriftlig meddelelse om udvælgelse eller ej af ansøgerne, rimelige frister, der sikrer, at kandidater til flytning inden for Unionen kan træffe deres beslutning og i givet fald forberede deres udrejse i god tid, og krav om de pågældendes frivillige samtykke til flytning inden for Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2a.
     
  Kommissionen fastlægger strenge proceduremæssige garantier og tydelige kriterier, når det gælder flytning inden for Unionen. De proceduremæssige garantier omfatter bl.a. udvælgelseskriterier, som er i overensstemmelse med princippet om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling, orientering til personer, der potentielt kan blive genstand for flytning inden for Unionen, skriftlig meddelelse om udvælgelse eller ej af ansøgerne, rimelige frister, der sikrer, at kandidater til flytning inden for Unionen kan træffe deres beslutning og i givet fald forberede deres udrejse i god tid, og krav om de pågældendes frivillige samtykke til flytning inden for Unionen.

Ændringsforslag 107

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Bestemmelserne om flytning inden for Unionen ledsages af en handlingsplan, der skal opretholde og/eller forbedre kvaliteten af asylsystemerne og betingelserne for modtagelse og integration i modtagelsesmedlemsstaten. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2b.
     
  Bestemmelserne om flytning inden for Unionen ledsages af en handlingsplan, der skal opretholde og/eller forbedre kvaliteten af asylsystemerne og betingelserne for modtagelse og integration i modtagelsesmedlemsstaten.

Ændringsforslag 108

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 15, stk. 1, litra c), inden den
  31. maj 2017
  vurderer Kommissionen medlemsstaternes behov, hvad angår asyl- og modtagelsessystemer, deres situation med hensyn til migrationsstrømme i perioden
  2014-2016
  og den forventede udvikling. | 1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 15, stk. 1, litra c), inden den
  31. maj 2016
  vurderer Kommissionen medlemsstaternes behov, hvad angår asyl- og modtagelsessystemer, deres situation med hensyn til migrationsstrømme i perioden
  2014-2015
  og den forventede udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 15, stk. 1, litra c), inden den
  31. maj 2017
  vurderer Kommissionen medlemsstaternes behov, hvad angår asyl- og modtagelsessystemer, deres situation med hensyn til migrationsstrømme i perioden
  2014-2016
  og den forventede udvikling.

1.   For at tildele det beløb, der er nævnt i artikel 15, stk. 1, litra c), inden den
  31. maj 2016
  vurderer Kommissionen medlemsstaternes behov, hvad angår asyl- og modtagelsessystemer, deres situation med hensyn til migrationsstrømme i perioden
  2014-2015
  og den forventede udvikling.

Ændringsforslag 109

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | migrationspres: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

migrationspres:

| b) | særligt pres: |
| --- | --- |

b)

særligt pres:

Ændringsforslag 110

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   På basis af dette mønster fastlægger Kommissionen ved
  gennemførelsesretsakter
  , hvilke medlemsstater der skal modtage et yderligere beløb, og udarbejder en fordelingsmatrix for tildeling af de disponible midler til disse medlemsstater
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 27, stk. 3. | 2.   På basis af dette mønster fastlægger Kommissionen ved
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26
  , hvilke medlemsstater der skal modtage et yderligere beløb, og udarbejder en fordelingsmatrix for tildeling af de disponible midler til disse medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   På basis af dette mønster fastlægger Kommissionen ved
  gennemførelsesretsakter
  , hvilke medlemsstater der skal modtage et yderligere beløb, og udarbejder en fordelingsmatrix for tildeling af de disponible midler til disse medlemsstater
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 27, stk. 3.

2.   På basis af dette mønster fastlægger Kommissionen ved
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26
  , hvilke medlemsstater der skal modtage et yderligere beløb, og udarbejder en fordelingsmatrix for tildeling af de disponible midler til disse medlemsstater.

Ændringsforslag 111

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   På Kommissionens initiativ kan fondens midler anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af særlig interesse for EU vedrørende de generelle og specifikke mål, der er nævnt i artikel 3. | 1.   På Kommissionens initiativ kan fondens midler
  under hensyntagen til sammenhængen i udviklingspolitikken
  anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af særlig interesse for EU vedrørende de generelle og specifikke mål, der er nævnt i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   På Kommissionens initiativ kan fondens midler anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af særlig interesse for EU vedrørende de generelle og specifikke mål, der er nævnt i artikel 3.

1.   På Kommissionens initiativ kan fondens midler
  under hensyntagen til sammenhængen i udviklingspolitikken
  anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af særlig interesse for EU vedrørende de generelle og specifikke mål, der er nævnt i artikel 3.

Ændringsforslag 112

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | en styrkelse af samarbejdet på EU-plan om gennemførelsen af EU-lovgivningen og god praksis med hensyn til asyl, herunder genbosættelse og flytning inden for Unionen, lovlig migration, herunder integration af tredjelandsstatsborgere, og tilbagesendelse |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

en styrkelse af samarbejdet på EU-plan om gennemførelsen af EU-lovgivningen og god praksis med hensyn til asyl, herunder genbosættelse og flytning inden for Unionen, lovlig migration, herunder integration af tredjelandsstatsborgere, og tilbagesendelse

| a) | en styrkelse af samarbejdet på EU-plan om gennemførelsen af EU-lovgivningen og god praksis med hensyn til asyl, herunder genbosættelse og flytning inden for Unionen, lovlig migration, herunder integration af tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse,
  og tilbagesendelse |
| --- | --- |

a)

en styrkelse af samarbejdet på EU-plan om gennemførelsen af EU-lovgivningen og god praksis med hensyn til asyl, herunder genbosættelse og flytning inden for Unionen, lovlig migration, herunder integration af tredjelandsstatsborgere
  eller statsløse,
  og tilbagesendelse

Ændringsforslag 113

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | samarbejde med tredjelande, navnlig inden for rammerne af gennemførelsen af tilbagetagelsesaftaler, mobilitetspartnerskaber og regionale beskyttelsesprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

f)

samarbejde med tredjelande, navnlig inden for rammerne af gennemførelsen af tilbagetagelsesaftaler, mobilitetspartnerskaber og regionale beskyttelsesprogrammer.

| f) | samarbejde med tredjelande
  på grundlag af den samlede migrationsstrategi
  , navnlig inden for rammerne af gennemførelsen af tilbagetagelsesaftaler, mobilitetspartnerskaber og regionale beskyttelsesprogrammer
  og sikker adgang til Unionens asylsystem i overensstemmelse med artikel 24a. |
| --- | --- |

f)

samarbejde med tredjelande
  på grundlag af den samlede migrationsstrategi
  , navnlig inden for rammerne af gennemførelsen af tilbagetagelsesaftaler, mobilitetspartnerskaber og regionale beskyttelsesprogrammer
  og sikker adgang til Unionens asylsystem i overensstemmelse med artikel 24a.

Ændringsforslag 114

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Hvor EU-foranstaltninger gennemføres ved indirekte central forvaltning af de EU-agenturer, der beskæftiger sig med interne anliggender, sikrer Kommissionen en rimelig, ligelig og gennemskuelig fordeling af finansieringen mellem de forskellige agenturer. Foranstaltningerne gennemføres i forbindelse med de nævnte agenturers opgaver som et supplement til deres arbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3a.
     
  Hvor EU-foranstaltninger gennemføres ved indirekte central forvaltning af de EU-agenturer, der beskæftiger sig med interne anliggender, sikrer Kommissionen en rimelig, ligelig og gennemskuelig fordeling af finansieringen mellem de forskellige agenturer. Foranstaltningerne gennemføres i forbindelse med de nævnte agenturers opgaver som et supplement til deres arbejdsprogrammer.

Ændringsforslag 115

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen sikrer, at der på rimelig og retfærdig basis fordeles midler til hvert af de i artikel 3, stk. 2, omhandlede formål. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3b.
     
  Kommissionen sikrer, at der på rimelig og retfærdig basis fordeles midler til hvert af de i artikel 3, stk. 2, omhandlede formål.

Ændringsforslag 116

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Fonden yder finansiel bistand til at afhjælpe akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation. | 1.   Fonden yder finansiel bistand til at afhjælpe akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation
  som fastlagt i artikel 2, litra f). De foranstaltninger, der gennemføres i tredjelande i henhold til denne artikel, skal være i overensstemmelse med og supplere Unionens humanitære politik og overholde de humanitære principper, der er fastsat i konsensussen om humanitær bistand. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   Fonden yder finansiel bistand til at afhjælpe akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation.

1.   Fonden yder finansiel bistand til at afhjælpe akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation
  som fastlagt i artikel 2, litra f). De foranstaltninger, der gennemføres i tredjelande i henhold til denne artikel, skal være i overensstemmelse med og supplere Unionens humanitære politik og overholde de humanitære principper, der er fastsat i konsensussen om humanitær bistand.

Ændringsforslag 117

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | at være et rådgivende organ for EU med hensyn til asyl og migration gennem koordinering og samarbejde på både nationalt niveau og EU-niveau med repræsentanter for medlemsstaterne, det akademiske miljø, civilsamfundet, tænketanke og andre EU-enheder eller internationale enheder |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

at være et rådgivende organ for EU med hensyn til asyl og migration gennem koordinering og samarbejde på både nationalt niveau og EU-niveau med repræsentanter for medlemsstaterne, det akademiske miljø, civilsamfundet, tænketanke og andre EU-enheder eller internationale enheder

| a) | at være et rådgivende organ for EU med hensyn til asyl og migration gennem koordinering og samarbejde på både nationalt niveau og EU-niveau med repræsentanter for medlemsstaterne, det akademiske miljø, civilsamfundet, tænketanke og andre EU-enheder eller internationale enheder
  , og særlig enheder, som er specialiseret i asyl og indvandring |
| --- | --- |

a)

at være et rådgivende organ for EU med hensyn til asyl og migration gennem koordinering og samarbejde på både nationalt niveau og EU-niveau med repræsentanter for medlemsstaterne, det akademiske miljø, civilsamfundet, tænketanke og andre EU-enheder eller internationale enheder
  , og særlig enheder, som er specialiseret i asyl og indvandring

Ændringsforslag 118

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | at stille de oplysninger, der er nævnt i litra b), til rådighed for offentligheden. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

at stille de oplysninger, der er nævnt i litra b), til rådighed for offentligheden.

| c) | at stille de oplysninger, der er nævnt i litra b), til rådighed for offentligheden
  i samarbejde med civilsamfundet og ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med asyl og indvandring. |
| --- | --- |

c)

at stille de oplysninger, der er nævnt i litra b), til rådighed for offentligheden
  i samarbejde med civilsamfundet og ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med asyl og indvandring.

Ændringsforslag 119

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | et styrelsesråd, der giver politisk vejledning og godkender det europæiske migrationsnetværks arbejde, som består af Kommissionen og eksperter fra medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre relevante enheder |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

et styrelsesråd, der giver politisk vejledning og godkender det europæiske migrationsnetværks arbejde, som består af Kommissionen og eksperter fra medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre relevante enheder

| b) | et styrelsesråd, der giver politisk vejledning og godkender det europæiske migrationsnetværks arbejde, som består af Kommissionen og eksperter fra medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre relevante
  uafhængige
  enheder |
| --- | --- |

b)

et styrelsesråd, der giver politisk vejledning og godkender det europæiske migrationsnetværks arbejde, som består af Kommissionen og eksperter fra medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre relevante
  uafhængige
  enheder

Ændringsforslag 120

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.   Det beløb, der stilles til rådighed for det europæiske migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages efter proceduren i
  artikel 27, stk. 3
  , og kombineres eventuelt med arbejdsprogrammet for EU-foranstaltninger og krisebistand. | 7.   Det beløb, der stilles til rådighed for det europæiske migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages efter proceduren i
  artike
  l 
  26, stk. 3
  , og kombineres eventuelt med arbejdsprogrammet for EU-foranstaltninger og krisebistand. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

7.   Det beløb, der stilles til rådighed for det europæiske migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages efter proceduren i
  artikel 27, stk. 3
  , og kombineres eventuelt med arbejdsprogrammet for EU-foranstaltninger og krisebistand.

7.   Det beløb, der stilles til rådighed for det europæiske migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages efter proceduren i
  artike
  l 
  26, stk. 3
  , og kombineres eventuelt med arbejdsprogrammet for EU-foranstaltninger og krisebistand.

Ændringsforslag 121

Forslag til forordning

Artikel 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Artikel 24a |
| | Samordning |
| | Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i samarbejde med Tjenesten for Unionens Optræden Udadtil samordningen af foranstaltninger i eller i forbindelse med tredjelande. De sikrer navnlig, at disse foranstaltninger: |
| | a) | er i overensstemmelse med Unionens eksterne politik og navnlig princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken og med de strategiske planlægningsdokumenter for det pågældende land eller den pågældende region |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Artikel 24a

Samordning

Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i samarbejde med Tjenesten for Unionens Optræden Udadtil samordningen af foranstaltninger i eller i forbindelse med tredjelande. De sikrer navnlig, at disse foranstaltninger:

a)

er i overensstemmelse med Unionens eksterne politik og navnlig princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken og med de strategiske planlægningsdokumenter for det pågældende land eller den pågældende region

| b) | koncentreres om foranstaltninger, der ikke er udviklingsorienterede |
| --- | --- |

b)

koncentreres om foranstaltninger, der ikke er udviklingsorienterede

| c) | indgår i en kort- og eventuelt mellemlangsigtet tilgang afhængig af aktiviteternes og prioriteternes karakter |
| --- | --- |

c)

indgår i en kort- og eventuelt mellemlangsigtet tilgang afhængig af aktiviteternes og prioriteternes karakter

| d) | hovedsageligt tjener Unionens interesser, har en direkte virkning for Unionen og medlemsstaterne og sikrer den nødvendige sammenhæng med aktiviteter, der gennemføres i Unionen. |
| --- | --- |

d)

hovedsageligt tjener Unionens interesser, har en direkte virkning for Unionen og medlemsstaterne og sikrer den nødvendige sammenhæng med aktiviteter, der gennemføres i Unionen.

Ændringsforslag 122

Forslag til forordning

Artikel 25 — led 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | — | anvendes til foranstaltninger til fremme af genbosættelse eller flytning |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

anvendes til foranstaltninger til fremme af genbosættelse eller flytning

Ændringsforslag 123

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Bestemmelserne i [forordning (EU) nr. .../...] finder anvendelse på fonden. | Bestemmelserne i [forordning (EU) nr. .../...] finder anvendelse på fonden
  , jf
  .
  dog artikel 4a i nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Bestemmelserne i [forordning (EU) nr. .../...] finder anvendelse på fonden.

Bestemmelserne i [forordning (EU) nr. .../...] finder anvendelse på fonden
  , jf
  .
  dog artikel 4a i nærværende forordning.

Ændringsforslag 124

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2a) | Oprettelse af en genbosættelsesenhed under EASO med eget personale, der skal foretage den nødvendige koordination af de igangværende genbosættelsesforanstaltninger i medlemsstaterne, udstationeres midlertidigt il tredjelande og/eller andre medlemsstater, bistå ved interviews, læge- og sikkerhedsundersøgelser, samle ekspertise, muliggøre indsamling og udveksling af oplysninger, etablere tæt kontakt med FN's Flygtningehøjkommissariat og lokale ngo'er, spille en vigtig rolle i overvågningen og vurderingen af programmernes effektivitet og kvalitet, øge bevidstheden og sikre skabelse af netværk i hele EU og udveksling af god praksis mellem parter, der er involveret i genbosættelse, herunder partnerskaber mellem internationale organisationer, offentlige myndigheder og civilsamfundet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2a)

Ændringsforslag 125

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2b) | Give medlemsstaternes lokale myndigheder og lokale partnere mulighed for at anmode om økonomisk støtte fra fonden i forbindelse med lokale integrationsprogrammer, som omfatter bistand efter ankomsten, opfølgning på ankomster, planlægnings- og koordinationsstrukturer og foranstaltninger til underbyggelse og fremme af genbosættelse i de samfund, som skal tage imod genbosatte flygtninge. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2b)

Ændringsforslag 126

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3a) | Initiativer inden for integration, som skal forbedre samordningen på flere niveauer af de pågældende politikker mellem medlemsstaterne, regionerne og kommunerne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3a)

Ændringsforslag 127

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4) | Fælles initiativer, der tager sigte på at identificere og implementere nye tilgange vedrørende procedurer ved det første møde og beskyttelseskrav for uledsagede mindreårige. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4)

Fælles initiativer, der tager sigte på at identificere og implementere nye tilgange vedrørende procedurer ved det første møde og beskyttelseskrav for uledsagede mindreårige.

| 4) | Fælles initiativer, der tager sigte på at identificere og implementere nye tilgange vedrørende procedurer ved det første møde, beskyttelseskrav for
  og bistand til
  uledsagede mindreårige. |
| --- | --- |

4)

Fælles initiativer, der tager sigte på at identificere og implementere nye tilgange vedrørende procedurer ved det første møde, beskyttelseskrav for
  og bistand til
  uledsagede mindreårige.

Ændringsforslag 128

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 7

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7) | Fælles initiativer, der tager sigte på at genetablere familiens enhed og reintegrere uledsagede mindreårige i deres oprindelsesland. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

7)

Fælles initiativer, der tager sigte på at genetablere familiens enhed og reintegrere uledsagede mindreårige i deres oprindelsesland.

| 7) | Fælles initiativer, der tager sigte på at genetablere familiens enhed og reintegrere uledsagede mindreårige i deres oprindelsesland
  , såfremt det er i overensstemmelse med barnets tarv. |
| --- | --- |

7)

Fælles initiativer, der tager sigte på at genetablere familiens enhed og reintegrere uledsagede mindreårige i deres oprindelsesland
  , såfremt det er i overensstemmelse med barnets tarv.

Ændringsforslag 129

Forslag til forordning

Bilag III — punkt 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 6a) | Syriske flygtninge i Tyrkiet, Jordan og Libanon |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

6a)

---

(1)  

  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 1.

(2)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

(3)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

(4)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

(5)  
  Kommissionens forslag — Forordning om de finansielle bestemmelser vedrørende Unionens årlige budget/COM(2010) 815 af 22.12.2010). Dette forlag udgjorde den formelle tilbagetrækning af Kommissionens tidligere lovforslag (COM(2010)71 og COM (2010)260)..

(6)  
  Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/276 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/276

---

P7_TA(2013)0021

Instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring (afgørelse om indledning af interinstitutionelle forhandlinger)

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2013 om indledning af og mandat til interinstitutionelle forhandlinger om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed (COM(2011)0753 — C7-0445/2011 — 2011/0368(COD) — (2013/2505(RSP))

(2015/C 440/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 70, stk. 2, og artikel 70a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 70, stk. 2, og artikel 70a,

træffer afgørelse om at indlede interinstitutionelle forhandlinger på grundlag af følgende mandat:

MANDAT

Ændringsforslag 1

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  påpeger, at den finansieringsramme, der er specificeret i det lovgivningsmæssige forslag, kun er vejledende for den lovgivende myndighed, og at den ikke kan fastsættes endeligt, før der er indgået en aftale om forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme 2014-2020; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1a.
     
  påpeger, at den finansieringsramme, der er specificeret i det lovgivningsmæssige forslag, kun er vejledende for den lovgivende myndighed, og at den ikke kan fastsættes endeligt, før der er indgået en aftale om forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme 2014-2020;

Ændringsforslag 2

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Punkt 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  minder om sin beslutning af 8. juni 2011 om »Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa« (1); gentager, at der er behov for tilstrækkelige ekstra ressourcer i den næste FFR, således at det bliver muligt for Unionen at opfylde sine eksisterende politiske prioriteringer og de nye opgaver, der følger af TEUF, samt at reagere på uforudsete begivenheder; opfordrer Rådet til, såfremt det ikke er enigt i denne fremgangsmåde, klart at tilkendegive, hvilke af dets politiske prioriteter eller projekter det vil være indstillet på helt at opgive til trods for deres bevislige europæiske merværdi; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af Unionens vedtagne mål og forpligtelser samt Unionens solidaritetsprincip; |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1b.
     
  minder om sin beslutning af 8. juni 2011 om »Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa« (1); gentager, at der er behov for tilstrækkelige ekstra ressourcer i den næste FFR, således at det bliver muligt for Unionen at opfylde sine eksisterende politiske prioriteringer og de nye opgaver, der følger af TEUF, samt at reagere på uforudsete begivenheder; opfordrer Rådet til, såfremt det ikke er enigt i denne fremgangsmåde, klart at tilkendegive, hvilke af dets politiske prioriteter eller projekter det vil være indstillet på helt at opgive til trods for deres bevislige europæiske merværdi; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af Unionens vedtagne mål og forpligtelser samt Unionens solidaritetsprincip;

Ændringsforslag 3

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | Unionens mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) skal bl.a. nås ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og med relevante tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(1)

Unionens mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) skal bl.a. nås ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og med relevante tredjelande.

| (1) | Unionens mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) skal bl.a. nås ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder
  , andre nationale myndigheder
  og
  relevante EU-organer samt
  med relevante tredjelande
  og internationale organisationer
  .
  Samtidig med at dette mål nås, bør der sikres respekt for menneskerettighederne i overensstemmelse med bestemmelserne i chartret om grundlæggende rettigheder og med Unionens internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

(1)

Unionens mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) skal bl.a. nås ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder
  , andre nationale myndigheder
  og
  relevante EU-organer samt
  med relevante tredjelande
  og internationale organisationer
  .
  Samtidig med at dette mål nås, bør der sikres respekt for menneskerettighederne i overensstemmelse med bestemmelserne i chartret om grundlæggende rettigheder og med Unionens internationale forpligtelser.

Ændringsforslag 4

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | For at nå dette mål er det vigtigt med en øget indsats på EU-plan for at beskytte mennesker og goder mod de i stadig højere grad tværnationale trusler og støtte det arbejde, medlemsstaternes kompetente myndigheder udfører. Bl.a. terrorisme og organiseret kriminalitet, narkotikahandel, korruption, internetkriminalitet, menneskehandel og våbensmugling udgør fortsat en trussel mod Unionens interne sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(2)

For at nå dette mål er det vigtigt med en øget indsats på EU-plan for at beskytte mennesker og goder mod de i stadig højere grad tværnationale trusler og støtte det arbejde, medlemsstaternes kompetente myndigheder udfører. Bl.a. terrorisme og organiseret kriminalitet, narkotikahandel, korruption, internetkriminalitet, menneskehandel og våbensmugling udgør fortsat en trussel mod Unionens interne sikkerhed.

| (2) | For at nå dette mål er det vigtigt med en øget indsats på EU-plan for at beskytte mennesker og goder mod de i stadig højere grad tværnationale trusler og støtte det arbejde, medlemsstaternes kompetente myndigheder udfører. Bl.a. terrorisme og organiseret kriminalitet, narkotikahandel, korruption, internetkriminalitet,
  internetsikkerhed,
  menneskehandel og våbensmugling udgør fortsat en trussel mod Unionens interne sikkerhed. |
| --- | --- |

(2)

For at nå dette mål er det vigtigt med en øget indsats på EU-plan for at beskytte mennesker og goder mod de i stadig højere grad tværnationale trusler og støtte det arbejde, medlemsstaternes kompetente myndigheder udfører. Bl.a. terrorisme og organiseret kriminalitet, narkotikahandel, korruption, internetkriminalitet,
  internetsikkerhed,
  menneskehandel og våbensmugling udgør fortsat en trussel mod Unionens interne sikkerhed.

Ændringsforslag 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (4) | Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling, respekt for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet samt stærk fokus på det globale perspektiv og den
  uløselige forbindelse
  til den eksterne sikkerhed bør være hovedprincipperne for gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(4)

Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling, respekt for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet samt stærk fokus på det globale perspektiv og den
  uløselige forbindelse
  til den eksterne sikkerhed bør være hovedprincipperne for gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed.

| (4) | Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling, respekt for de grundlæggende rettigheder og
  frihedsrettigheder og
  retsstatsprincippet samt stærk fokus på det globale perspektiv og
  forbindelsen
  til
  og
  den
  nødvendige sammenhæng med
  den eksterne sikkerhed bør være hovedprincipperne for gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed. |
| --- | --- |

(4)

Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling, respekt for de grundlæggende rettigheder og
  frihedsrettigheder og
  retsstatsprincippet samt stærk fokus på det globale perspektiv og
  forbindelsen
  til
  og
  den
  nødvendige sammenhæng med
  den eksterne sikkerhed bør være hovedprincipperne for gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed.

Begrundelse

Europa-Parlamentet har allerede i betænkningen om den interne sikkerhedsstrategi krævet sammenhæng i EU's foranstaltninger vedrørende intern og ekstern sikkerhed.

Ændringsforslag 6

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | For at fremme gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed og sikre, at den bliver omsat i praksis, bør
  der oprettes
  en fond for intern sikkerhed
  , via hvilken der kan ydes en passende finansiel EU-støtte til medlemsstaterne
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(5)

For at fremme gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed og sikre, at den bliver omsat i praksis, bør
  der oprettes
  en fond for intern sikkerhed
  , via hvilken der kan ydes en passende finansiel EU-støtte til medlemsstaterne
  .

| (5) | For at fremme gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed og sikre, at den bliver omsat i praksis, bør
  medlemsstaterne sikres passende finansiel EU-støtte gennem oprettelse og drift af
  en fond for intern sikkerhed. |
| --- | --- |

(5)

For at fremme gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed og sikre, at den bliver omsat i praksis, bør
  medlemsstaterne sikres passende finansiel EU-støtte gennem oprettelse og drift af
  en fond for intern sikkerhed.

Ændringsforslag 7

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (7a) | Grænseoverskridende kriminalitet, såsom menneskehandel og kriminelle organisationers udnyttelse af ulovlig indvandring, kan bekæmpes effektivt gennem rets- og politisamarbejde. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(7a)

Grænseoverskridende kriminalitet, såsom menneskehandel og kriminelle organisationers udnyttelse af ulovlig indvandring, kan bekæmpes effektivt gennem rets- og politisamarbejde.

Begrundelse

Kriminel infiltrering af den lovlige økonomi er medvirkende til en skævvridning af det indre marked.

Ændringsforslag 8

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (8a) | En effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet er afgørende for beskyttelsen af den lovlige økonomi mod typiske kriminelle aktiviteter, såsom hvidvaskning af udbytte fra kriminelle forhold. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(8a)

En effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet er afgørende for beskyttelsen af den lovlige økonomi mod typiske kriminelle aktiviteter, såsom hvidvaskning af udbytte fra kriminelle forhold.

Begrundelse

Kriminel infiltrering af den lovlige økonomi er medvirkende til en skævvridning af det indre marked.

Ændringsforslag 9

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (8b) | I tider med stramme budgetter for Unionens politikker er det nødvendigt at overvinde de økonomiske vanskeligheder gennem fornyet fleksibilitet, innovative organisatoriske foranstaltninger, en bedre udnyttelse af de eksisterende strukturer og koordinering mellem EU's institutioner, agenturer og nationale myndigheder samt med tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(8b)

I tider med stramme budgetter for Unionens politikker er det nødvendigt at overvinde de økonomiske vanskeligheder gennem fornyet fleksibilitet, innovative organisatoriske foranstaltninger, en bedre udnyttelse af de eksisterende strukturer og koordinering mellem EU's institutioner, agenturer og nationale myndigheder samt med tredjelande.

Begrundelse

Den økonomiske krise kræver fleksible og innovative tiltag, der gør det muligt at bekæmpe den organiserede kriminalitet med samme effektivitet som før.

Ændringsforslag 10

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (9) | Inden for den overordnede ramme, som Fonden for Intern Sikkerhed udgør, bør den finansielle støtte, der ydes inden for rammerne af dette instrument, støtte politisamarbejdet, udvekslingen af og adgangen til oplysninger, forebyggelsen af kriminalitet og bekæmpelsen af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, beskyttelsen af mennesker og kritisk infrastruktur mod sikkerhedsrelaterede hændelser og en effektiv forvaltning af sikkerhedsrelaterede risici og kriser, idet der tages hensyn til de fælles politikker (strategier, programmer og handlingsplaner), lovgivningen og det praktiske samarbejde. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(9)

Inden for den overordnede ramme, som Fonden for Intern Sikkerhed udgør, bør den finansielle støtte, der ydes inden for rammerne af dette instrument, støtte politisamarbejdet, udvekslingen af og adgangen til oplysninger, forebyggelsen af kriminalitet og bekæmpelsen af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, beskyttelsen af mennesker og kritisk infrastruktur mod sikkerhedsrelaterede hændelser og en effektiv forvaltning af sikkerhedsrelaterede risici og kriser, idet der tages hensyn til de fælles politikker (strategier, programmer og handlingsplaner), lovgivningen og det praktiske samarbejde.

| (9) | Inden for den overordnede ramme, som Fonden for Intern Sikkerhed udgør, bør den finansielle støtte, der ydes inden for rammerne af dette instrument, støtte politisamarbejdet, udvekslingen af og adgangen til oplysninger, forebyggelsen af kriminalitet og bekæmpelsen af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme,
  menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn samt distribution af billeder af børnemisbrug,
  beskyttelsen af mennesker og kritisk infrastruktur mod sikkerhedsrelaterede hændelser og en effektiv forvaltning af sikkerhedsrelaterede risici og kriser, idet der tages hensyn til de fælles politikker (strategier, programmer og handlingsplaner), lovgivningen og det praktiske samarbejde. |
| --- | --- |

(9)

Inden for den overordnede ramme, som Fonden for Intern Sikkerhed udgør, bør den finansielle støtte, der ydes inden for rammerne af dette instrument, støtte politisamarbejdet, udvekslingen af og adgangen til oplysninger, forebyggelsen af kriminalitet og bekæmpelsen af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme,
  menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn samt distribution af billeder af børnemisbrug,
  beskyttelsen af mennesker og kritisk infrastruktur mod sikkerhedsrelaterede hændelser og en effektiv forvaltning af sikkerhedsrelaterede risici og kriser, idet der tages hensyn til de fælles politikker (strategier, programmer og handlingsplaner), lovgivningen og det praktiske samarbejde.

Begrundelse

Menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn er nogle af de værste former for alvorlig organiseret kriminalitet. De bør udtrykkeligt nævnes i denne betragtning.

Ændringsforslag 11

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (10) | Den finansielle bistand på disse områder bør navnlig støtte foranstaltninger til fremme
  af
  fælles tværnationale aktioner, adgang til og udveksling af oplysninger, udveksling af bedste praksis, en lettere og mere sikker kommunikation og koordinering, uddannelse og udveksling af personale, analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, omfattende trussels- og risikovurderinger, bevidstgørelsesaktiviteter og validering af ny teknologi, kriminalteknisk forskning og erhvervelse af teknisk interoperabelt udstyr. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(10)

Den finansielle bistand på disse områder bør navnlig støtte foranstaltninger til fremme
  af
  fælles tværnationale aktioner, adgang til og udveksling af oplysninger, udveksling af bedste praksis, en lettere og mere sikker kommunikation og koordinering, uddannelse og udveksling af personale, analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, omfattende trussels- og risikovurderinger, bevidstgørelsesaktiviteter og validering af ny teknologi, kriminalteknisk forskning og erhvervelse af teknisk interoperabelt udstyr.

| (10) | Den finansielle bistand på disse områder bør navnlig støtte foranstaltninger
  , der har
  til
  formål at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne og Den Europæiske Politienhed (Europol). Disse foranstaltninger bør
  fremme fælles tværnationale aktioner, adgang til og udveksling af oplysninger, udveksling af bedste praksis, en lettere og mere sikker kommunikation og koordinering, uddannelse og udveksling af personale, analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, omfattende trussels- og risikovurderinger,
  samarbejde mellem medlemsstater og relevante EU-organer,
  bevidstgørelsesaktiviteter og validering af ny teknologi, kriminalteknisk forskning og erhvervelse af teknisk interoperabelt udstyr.
  Den finansielle bistand på disse områder bør kun anvendes til støtte for aktioner, der er i overensstemmelse med Unionens prioriteter og initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet
  . |
| --- | --- |

(10)

Den finansielle bistand på disse områder bør navnlig støtte foranstaltninger
  , der har
  til
  formål at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne og Den Europæiske Politienhed (Europol). Disse foranstaltninger bør
  fremme fælles tværnationale aktioner, adgang til og udveksling af oplysninger, udveksling af bedste praksis, en lettere og mere sikker kommunikation og koordinering, uddannelse og udveksling af personale, analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, omfattende trussels- og risikovurderinger,
  samarbejde mellem medlemsstater og relevante EU-organer,
  bevidstgørelsesaktiviteter og validering af ny teknologi, kriminalteknisk forskning og erhvervelse af teknisk interoperabelt udstyr.
  Den finansielle bistand på disse områder bør kun anvendes til støtte for aktioner, der er i overensstemmelse med Unionens prioriteter og initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet
  .

Ændringsforslag 12

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (11) | Foranstaltninger i og i forbindelse med tredjelande, der støttes via dette instrument, bør træffes i synergi og sammenhæng med andre aktioner uden for Unionen, som støttes via Unionens såvel geografiske som tematiske instrumenter for ekstern bistand. Ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger bør der navnlig tilstræbes fuld sammenhæng med principperne og de generelle mål for Unionens indsats udadtil og udenrigspolitik i tilknytning til det pågældende land eller den pågældende region. De bør ikke have til formål at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør så vidt muligt supplere den finansielle bistand, der ydes via instrumenterne for ekstern bistand. Det vil også blive tilstræbt at skabe sammenhæng med Unionens humanitære bistand, navnlig hvad angår gennemførelsen af kriseforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(11)

Foranstaltninger i og i forbindelse med tredjelande, der støttes via dette instrument, bør træffes i synergi og sammenhæng med andre aktioner uden for Unionen, som støttes via Unionens såvel geografiske som tematiske instrumenter for ekstern bistand. Ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger bør der navnlig tilstræbes fuld sammenhæng med principperne og de generelle mål for Unionens indsats udadtil og udenrigspolitik i tilknytning til det pågældende land eller den pågældende region. De bør ikke have til formål at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør så vidt muligt supplere den finansielle bistand, der ydes via instrumenterne for ekstern bistand. Det vil også blive tilstræbt at skabe sammenhæng med Unionens humanitære bistand, navnlig hvad angår gennemførelsen af kriseforanstaltninger.

| (11) | Foranstaltninger i og i forbindelse med tredjelande, der støttes via dette instrument, bør træffes i synergi og sammenhæng med andre aktioner uden for Unionen, som støttes via Unionens såvel geografiske som tematiske instrumenter for ekstern bistand. Ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger bør der navnlig tilstræbes fuld sammenhæng med principperne og de generelle mål for Unionens indsats udadtil og udenrigspolitik i tilknytning til det pågældende land eller den pågældende region
  , de demokratiske principper og værdier, de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, retsstatsprincippet og tredjelandenes suverænitet
  . De bør ikke have til formål at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør så vidt muligt supplere den finansielle bistand, der ydes via instrumenterne for ekstern bistand. Det vil også blive tilstræbt at skabe sammenhæng med Unionens humanitære bistand, navnlig hvad angår gennemførelsen af kriseforanstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltninger i og i forbindelse med tredjelande, der støttes via dette instrument, bør træffes i synergi og sammenhæng med andre aktioner uden for Unionen, som støttes via Unionens såvel geografiske som tematiske instrumenter for ekstern bistand. Ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger bør der navnlig tilstræbes fuld sammenhæng med principperne og de generelle mål for Unionens indsats udadtil og udenrigspolitik i tilknytning til det pågældende land eller den pågældende region
  , de demokratiske principper og værdier, de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, retsstatsprincippet og tredjelandenes suverænitet
  . De bør ikke have til formål at støtte direkte udviklingsorienterede foranstaltninger, og de bør så vidt muligt supplere den finansielle bistand, der ydes via instrumenterne for ekstern bistand. Det vil også blive tilstræbt at skabe sammenhæng med Unionens humanitære bistand, navnlig hvad angår gennemførelsen af kriseforanstaltninger.

Ændringsforslag 13

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (12a) | I henhold til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union bør instrumentet have til formål at sikre beskyttelsen af børns rettigheder, herunder beskyttelse af børn over for vold, misbrug, udnyttelse og vanrøgt.




  Instrumentet bør navnlig støtte sikkerhedsforanstaltninger og bistand til børnevidner og ofre samt særlig beskyttelse og støtte til uledsagede børn eller børn, som på andre måder har behov for værgemål.




  Der skal foretages et løbende tilsyn og en løbende evaluering, herunder evaluering af udgifterne, for at vurdere, hvordan beskyttelsen af børn indgår i instrumentets aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(12a)

I henhold til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union bør instrumentet have til formål at sikre beskyttelsen af børns rettigheder, herunder beskyttelse af børn over for vold, misbrug, udnyttelse og vanrøgt.

Instrumentet bør navnlig støtte sikkerhedsforanstaltninger og bistand til børnevidner og ofre samt særlig beskyttelse og støtte til uledsagede børn eller børn, som på andre måder har behov for værgemål.

Der skal foretages et løbende tilsyn og en løbende evaluering, herunder evaluering af udgifterne, for at vurdere, hvordan beskyttelsen af børn indgår i instrumentets aktiviteter.

Begrundelse

EU har forpligtet sig til at beskytte børns rettigheder. Disse bestræbelser skal gøres synlige i implementeringen og gennemførelsen af denne forordning.

Ændringsforslag 14

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (13) | For at sikre en ensartet gennemførelse af Fonden for Intern Sikkerhed bør det EU-budget, der afsættes til dette finansielle instrument, gennemføres ved
  delt forvaltning
  med undtagelse af de foranstaltninger, der
  er af særlig interesse for Unionen (EU-foranstaltninger), krisebistanden og den tekniske bistand, som gennemføres ved
  direkte og indirekte forvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13)

For at sikre en ensartet gennemførelse af Fonden for Intern Sikkerhed bør det EU-budget, der afsættes til dette finansielle instrument, gennemføres ved
  delt forvaltning
  med undtagelse af de foranstaltninger, der
  er af særlig interesse for Unionen (EU-foranstaltninger), krisebistanden og den tekniske bistand, som gennemføres ved
  direkte og indirekte forvaltning.

| (13) | For at sikre en ensartet gennemførelse af Fonden for Intern Sikkerhed
  og en effektiv styring af foranstaltninger, der har særlig interesse for Unionen (EU-foranstaltninger), nødhjælp og teknisk bistand,
  bør det EU-budget, der afsættes til dette finansielle instrument, gennemføres ved direkte og indirekte forvaltning, med undtagelse af de foranstaltninger, der
  kræver administrativ fleksibilitet og nationale programmer, der er gennemført ved delt forvaltning
  . |
| --- | --- |

(13)

For at sikre en ensartet gennemførelse af Fonden for Intern Sikkerhed
  og en effektiv styring af foranstaltninger, der har særlig interesse for Unionen (EU-foranstaltninger), nødhjælp og teknisk bistand,
  bør det EU-budget, der afsættes til dette finansielle instrument, gennemføres ved direkte og indirekte forvaltning, med undtagelse af de foranstaltninger, der
  kræver administrativ fleksibilitet og nationale programmer, der er gennemført ved delt forvaltning
  .

Begrundelse

Gennemførelse af EU-budgettet ved delt forvaltning bør være undtagelsen, ikke reglen (jf. artikel 55 i finansforordningen).

Ændringsforslag 15

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Hvad angår de midler, der er omfattet af delt forvaltning, skal det sikres, at medlemsstaternes nationale programmer afpasses fuldstændigt efter prioriteringer og målsætninger på EU-plan. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(13a)

Hvad angår de midler, der er omfattet af delt forvaltning, skal det sikres, at medlemsstaternes nationale programmer afpasses fuldstændigt efter prioriteringer og målsætninger på EU-plan.

Begrundelse

Den lære, der kan uddrages af midtvejsevalueringen og høringen af de interesserede parter, er, at der er grund til at gøre den delte forvaltning mere resultatorienteret og indføre et fælles regelsæt.

Ændringsforslag 16

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (14) | De midler, der er afsat til medlemsstaternes gennemførelse af deres nationale programmer, bør fordeles på grundlag af klare
  og
  objektive kriterier vedrørende de offentlige goder, som medlemsstaterne skal beskytte, og deres finansielle kapacitet til at sikre et højt internt sikkerhedsniveau, herunder deres befolkningers størrelse, deres territoriale størrelse, antallet af passagerer og fragt, der passerer igennem internationale luft- og søhavne
  , antallet af europæiske kritiske infrastrukturer
  og deres bruttonationalprodukt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(14)

De midler, der er afsat til medlemsstaternes gennemførelse af deres nationale programmer, bør fordeles på grundlag af klare
  og
  objektive kriterier vedrørende de offentlige goder, som medlemsstaterne skal beskytte, og deres finansielle kapacitet til at sikre et højt internt sikkerhedsniveau, herunder deres befolkningers størrelse, deres territoriale størrelse, antallet af passagerer og fragt, der passerer igennem internationale luft- og søhavne
  , antallet af europæiske kritiske infrastrukturer
  og deres bruttonationalprodukt.

| (14) | De midler, der er afsat til medlemsstaternes gennemførelse af deres nationale programmer, bør fordeles på grundlag af klare, objektive
  og målbare
  kriterier vedrørende de offentlige goder, som medlemsstaterne skal beskytte, og deres finansielle kapacitet til at sikre et højt internt sikkerhedsniveau, herunder deres befolkningers størrelse, deres territoriale størrelse, antallet af passagerer og fragt, der passerer igennem internationale luft- og søhavne og deres bruttonationalprodukt. |
| --- | --- |

(14)

De midler, der er afsat til medlemsstaternes gennemførelse af deres nationale programmer, bør fordeles på grundlag af klare, objektive
  og målbare
  kriterier vedrørende de offentlige goder, som medlemsstaterne skal beskytte, og deres finansielle kapacitet til at sikre et højt internt sikkerhedsniveau, herunder deres befolkningers størrelse, deres territoriale størrelse, antallet af passagerer og fragt, der passerer igennem internationale luft- og søhavne og deres bruttonationalprodukt.

Begrundelse

Konsekvensrettelse som følge af ændringsforslag til artikel 10.

Ændringsforslag 17

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (16) | Loftet over de midler, der
  fortsat er til rådighed for Unionen, bør svare til de midler, der
  tildeles medlemsstaterne til gennemførelsen af deres nationale programmer. Det
  vil
  sikre, at
  Unionen
  er i stand til i et givet budgetår at støtte foranstaltninger, der er af særlig interesse for Unionen såsom undersøgelser, afprøvning og validering af nye teknologier, tværnationale projekter, netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis, overvågning af gennemførelsen af den relevante EU-ret og af relevante EU-politikker og –foranstaltninger i forbindelse med og i tredjelande. De støttede foranstaltninger bør være i overensstemmelse med prioriteterne i Unionens relevante strategier, programmer og risiko- og trusselsvurderinger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(16)

Loftet over de midler, der
  fortsat er til rådighed for Unionen, bør svare til de midler, der
  tildeles medlemsstaterne til gennemførelsen af deres nationale programmer. Det
  vil
  sikre, at
  Unionen
  er i stand til i et givet budgetår at støtte foranstaltninger, der er af særlig interesse for Unionen såsom undersøgelser, afprøvning og validering af nye teknologier, tværnationale projekter, netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis, overvågning af gennemførelsen af den relevante EU-ret og af relevante EU-politikker og –foranstaltninger i forbindelse med og i tredjelande. De støttede foranstaltninger bør være i overensstemmelse med prioriteterne i Unionens relevante strategier, programmer og risiko- og trusselsvurderinger.

| (16) | Loftet over de midler, der tildeles medlemsstaterne til gennemførelsen af deres nationale programmer
  bør være højere end de midler, som Unionen har til rådighed til sine foranstaltninger
  . Det
  er med henblik herpå nødvendigt at
  sikre
  en større kapacitet til at udnytte de disponible midler gennem en bedre uddannelse af medlemsstaternes kompetente myndigheder. Det bør imidlertid sikres
  , at
  Unionen råder over tilstrækkelige midler til at sikre, at denne
  er i stand til i et givet budgetår at støtte foranstaltninger, der er af særlig interesse for Unionen såsom undersøgelser, afprøvning og validering af nye teknologier, tværnationale projekter, netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis, overvågning af gennemførelsen af den relevante EU-ret og af relevante EU-politikker og -foranstaltninger i forbindelse med og i tredjelande. De støttede foranstaltninger bør være i overensstemmelse med prioriteterne i Unionens relevante strategier,
  herunder en internetsikkerhedsstrategi,
  programmer og risiko- og trusselsvurderinger. |
| --- | --- |

(16)

Loftet over de midler, der tildeles medlemsstaterne til gennemførelsen af deres nationale programmer
  bør være højere end de midler, som Unionen har til rådighed til sine foranstaltninger
  . Det
  er med henblik herpå nødvendigt at
  sikre
  en større kapacitet til at udnytte de disponible midler gennem en bedre uddannelse af medlemsstaternes kompetente myndigheder. Det bør imidlertid sikres
  , at
  Unionen råder over tilstrækkelige midler til at sikre, at denne
  er i stand til i et givet budgetår at støtte foranstaltninger, der er af særlig interesse for Unionen såsom undersøgelser, afprøvning og validering af nye teknologier, tværnationale projekter, netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis, overvågning af gennemførelsen af den relevante EU-ret og af relevante EU-politikker og -foranstaltninger i forbindelse med og i tredjelande. De støttede foranstaltninger bør være i overensstemmelse med prioriteterne i Unionens relevante strategier,
  herunder en internetsikkerhedsstrategi,
  programmer og risiko- og trusselsvurderinger.

Ændringsforslag 18

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18a) | Delegerede retsakter kan ifølge TEUF kun være almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der vedrører ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt. Alle væsentlige bestemmelser bør fastlægges i den pågældende retsakt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18a)

Delegerede retsakter kan ifølge TEUF kun være almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der vedrører ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt. Alle væsentlige bestemmelser bør fastlægges i den pågældende retsakt.

Ændringsforslag 19

Forslag til forordning

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18b) | Udnyttelsen af EU-midler og medlemsstaternes midler inden for dette område bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og synlighed samt for at opnå større budgetmæssig synergi. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18b)

Udnyttelsen af EU-midler og medlemsstaternes midler inden for dette område bør koordineres bedre for at sikre komplementaritet, større effektivitet og synlighed samt for at opnå større budgetmæssig synergi.

Ændringsforslag 20

Forslag til forordning

Betragtning 18 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18c) | Det er nødvendigt at maksimere virkningen af EU-støtten ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18c)

Det er nødvendigt at maksimere virkningen af EU-støtten ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer.

Ændringsforslag 21

Forslag til forordning

Betragtning 18 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18d) | Der bør sikres den størst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol i forbindelse med mekanismer, som involverer EU-budgettet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18d)

Der bør sikres den størst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol i forbindelse med mekanismer, som involverer EU-budgettet.

Ændringsforslag 22

Forslag til forordning

Betragtning 18 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18e) | En bedre gennemførelse og kvalitet af bevillingsanvendelsen bør være styrende principper for opfyldelsen af programmets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18e)

En bedre gennemførelse og kvalitet af bevillingsanvendelsen bør være styrende principper for opfyldelsen af programmets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer.

Ændringsforslag 23

Forslag til forordning

Betragtning 18 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18f) | Når Kommissionen gennemfører EU-budgettet ved delt forvaltning, bør der overdrages gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne bør overholde principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling og sikre, at Unionens aktiviteter er synlige, når de forvalter EU-midler. Kommissionen og medlemsstaterne bør med dette for øje opfylde deres respektive kontrol- og revisionsforpligtelser og påtage sig det deraf følgende ansvar i medfør af denne forordning. Yderligere bestemmelser bør fastlægges gennem sektorspecifikke regler. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18f)

Når Kommissionen gennemfører EU-budgettet ved delt forvaltning, bør der overdrages gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne bør overholde principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling og sikre, at Unionens aktiviteter er synlige, når de forvalter EU-midler. Kommissionen og medlemsstaterne bør med dette for øje opfylde deres respektive kontrol- og revisionsforpligtelser og påtage sig det deraf følgende ansvar i medfør af denne forordning. Yderligere bestemmelser bør fastlægges gennem sektorspecifikke regler.

Ændringsforslag 24

Forslag til forordning

Betragtning 18 g (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18 g) | Der er behov for at sikre en forsvarlig finansiel forvaltning af programmet og dets gennemførelse på den mest effektive og brugervenlige måde, samtidig med at retssikkerheden af og adgangen til programmet for alle deltagere garanteres. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18 g)

Der er behov for at sikre en forsvarlig finansiel forvaltning af programmet og dets gennemførelse på den mest effektive og brugervenlige måde, samtidig med at retssikkerheden af og adgangen til programmet for alle deltagere garanteres.

Ændringsforslag 25

Forslag til forordning

Betragtning 18 h (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (18h) | Kommissionen bør hvert år kontrollere gennemførelsen af instrumentet ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkning. Indikatorerne, heriblandt relevante slutresultater, bør give et minimumsgrundlag for vurdering af, i hvilket omfang programmernes målsætninger er blevet opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(18h)

Kommissionen bør hvert år kontrollere gennemførelsen af instrumentet ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkning. Indikatorerne, heriblandt relevante slutresultater, bør give et minimumsgrundlag for vurdering af, i hvilket omfang programmernes målsætninger er blevet opfyldt.

Ændringsforslag 26

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (23) | For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra H), i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengenreglerne. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(23)

For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra H), i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengenreglerne.

udgår

Begrundelse

Denne forordning udgør ikke en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne.

Ændringsforslag 27

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (24) | For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra H), i Rådets afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(24)

For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra H), i Rådets afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen.

udgår

Begrundelse

Denne forordning udgør ikke en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne.

Ændringsforslag 28

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (25) | For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra H), i Rådets afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/349/EU om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af aftalen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(25)

For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra H), i Rådets afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/349/EU om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af aftalen.

udgår

Begrundelse

Denne forordning udgør ikke en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne.

Ændringsforslag 29

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | »udveksling af og adgang til oplysninger«: indsamling, lagring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger, der er relevante for de retshåndhævende myndigheder i forbindelse med forebyggelse, påvisning, efterforskning og retsforfølgning af straffeovertrædelser, navnlig tværnational, grov og organiseret kriminalitet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

»udveksling af og adgang til oplysninger«: indsamling, lagring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger, der er relevante for de retshåndhævende myndigheder i forbindelse med forebyggelse, påvisning, efterforskning og retsforfølgning af straffeovertrædelser, navnlig tværnational, grov og organiseret kriminalitet.

| b) | »udveksling af og adgang til oplysninger«:
  sikker
  indsamling, lagring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger, der er relevante for de retshåndhævende myndigheder i
  Unionen i
  forbindelse med forebyggelse, påvisning, efterforskning og retsforfølgning af straffeovertrædelser, navnlig tværnational, grov og organiseret kriminalitet. |
| --- | --- |

b)

»udveksling af og adgang til oplysninger«:
  sikker
  indsamling, lagring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger, der er relevante for de retshåndhævende myndigheder i
  Unionen i
  forbindelse med forebyggelse, påvisning, efterforskning og retsforfølgning af straffeovertrædelser, navnlig tværnational, grov og organiseret kriminalitet.

Ændringsforslag 30

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | »organiseret kriminalitet«: en
  strafbar
  adfærd, der udvises af en struktureret gruppe
  af tre eller flere personer
  , som eksisterer i et tidsrum og
  handler
  i forening for direkte eller indirekte at opnå en finansiel eller anden
  materiel
  fordel |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

»organiseret kriminalitet«: en
  strafbar
  adfærd, der udvises af en struktureret gruppe
  af tre eller flere personer
  , som eksisterer i et tidsrum og
  handler
  i forening for direkte eller indirekte at opnå en finansiel eller anden
  materiel
  fordel

| d) | »organiseret kriminalitet«: en adfærd, der udvises af en struktureret gruppe, som eksisterer i et tidsrum
  , der er langt nok til, at adfærden er mere end midlertidig,
  og
  som består af flere end to personer, der er bundet sammen af en partnerskabsforpligtelse, og som
  i forening
  begår lovovertrædelser med en strafferamme på op til mindst fire års fængsel eller anden form
  for
  frihedsberøvelse eller som kan straffes med en alvorligere straf, og hvor formålet med handlingen er
  direkte eller indirekte
  , herunder gennem trusler,
  at opnå en finansiel eller anden fordel |
| --- | --- |

d)

»organiseret kriminalitet«: en adfærd, der udvises af en struktureret gruppe, som eksisterer i et tidsrum
  , der er langt nok til, at adfærden er mere end midlertidig,
  og
  som består af flere end to personer, der er bundet sammen af en partnerskabsforpligtelse, og som
  i forening
  begår lovovertrædelser med en strafferamme på op til mindst fire års fængsel eller anden form
  for
  frihedsberøvelse eller som kan straffes med en alvorligere straf, og hvor formålet med handlingen er
  direkte eller indirekte
  , herunder gennem trusler,
  at opnå en finansiel eller anden fordel

Ændringsforslag 31

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | »risiko- og krisestyring«: alle foranstaltninger vedrørende vurdering, forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

f)

»risiko- og krisestyring«: alle foranstaltninger vedrørende vurdering, forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici

| f) | »risiko- og krisestyring«: alle foranstaltninger vedrørende vurdering, forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme
  , organiseret kriminalitet
  og andre sikkerhedsrelaterede risici |
| --- | --- |

f)

»risiko- og krisestyring«: alle foranstaltninger vedrørende vurdering, forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme
  , organiseret kriminalitet
  og andre sikkerhedsrelaterede risici

Ændringsforslag 32

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| h) | »konsekvensstyring«: en effektiv koordinering af
  de
  foranstaltninger, der er truffet for at reagere på og mindske virkningerne af terrorangreb eller andre sikkerhedsrelaterede hændelser
  for at sikre en effektiv koordinering af foranstaltninger på nationalt plan og/eller EU-plan |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

h)

»konsekvensstyring«: en effektiv koordinering af
  de
  foranstaltninger, der er truffet for at reagere på og mindske virkningerne af terrorangreb eller andre sikkerhedsrelaterede hændelser
  for at sikre en effektiv koordinering af foranstaltninger på nationalt plan og/eller EU-plan

| h) | »konsekvensstyring«: en effektiv koordinering af foranstaltninger, der er truffet
  på nationalt og/eller EU-plan
  for at reagere på og mindske virkningerne af terrorangreb eller andre sikkerhedsrelaterede hændelser |
| --- | --- |

h)

»konsekvensstyring«: en effektiv koordinering af foranstaltninger, der er truffet
  på nationalt og/eller EU-plan
  for at reagere på og mindske virkningerne af terrorangreb eller andre sikkerhedsrelaterede hændelser

Begrundelse

Den foreslåede omformulering tjener til at gør teksten mere forståelig.

Ændringsforslag 33

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | »kritisk infrastruktur«:
  alle fysiske ressourcer
  ,
  tjenester, informationsteknologifaciliteter,
  netværk og
  infrastrukturaktiver, hvis afbrydelse eller ødelæggelse i alvorlig grad vil påvirke kritiske
  funktioner
  i samfundet, herunder forsyningskæden,
  menneskers sundhed, sikkerhed og økonomiske eller sociale velfærd eller
  Unionens
  eller
  dens medlemsstaters funktion. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

i)

»kritisk infrastruktur«:
  alle fysiske ressourcer
  ,
  tjenester, informationsteknologifaciliteter,
  netværk og
  infrastrukturaktiver, hvis afbrydelse eller ødelæggelse i alvorlig grad vil påvirke kritiske
  funktioner
  i samfundet, herunder forsyningskæden,
  menneskers sundhed, sikkerhed og økonomiske eller sociale velfærd eller
  Unionens
  eller
  dens medlemsstaters funktion.

| i) | »kritisk infrastruktur«:
  et aktiv
  , netværk
  , system eller en del deraf, der befinder sig i medlemsstater,
  og
  som er væsentlige for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige
  funktioner
  og
  menneskers sundhed, sikkerhed og økonomiske eller sociale velfærd
  , og hvis afbrydelse, overtrædelse
  eller
  ødelæggelse i væsentlig grad ville påvirke en medlemsstat
  eller
  Unionen som følge af, at disse funktioner ikke kan opretholdes. |
| --- | --- |

i)

»kritisk infrastruktur«:
  et aktiv
  , netværk
  , system eller en del deraf, der befinder sig i medlemsstater,
  og
  som er væsentlige for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige
  funktioner
  og
  menneskers sundhed, sikkerhed og økonomiske eller sociale velfærd
  , og hvis afbrydelse, overtrædelse
  eller
  ødelæggelse i væsentlig grad ville påvirke en medlemsstat
  eller
  Unionen som følge af, at disse funktioner ikke kan opretholdes.

Ændringsforslag 34

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | Forebyggelse og bekæmpelse af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrkelse af koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og relevante tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

Forebyggelse og bekæmpelse af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrkelse af koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og relevante tredjelande.

| a) | Forebyggelse og bekæmpelse af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme,
  menneskehandel
  og
  seksuel udnyttelse af børn samt distribution af billeder af børnemisbrug, internetkriminalitet og hvidvaskning af udbytte fra kriminelle forhold, samt
  styrkelse af koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og
  relevante EU-organer samt med
  relevante tredjelande
  og internationale organisationer
  . |
| --- | --- |

a)

Forebyggelse og bekæmpelse af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme,
  menneskehandel
  og
  seksuel udnyttelse af børn samt distribution af billeder af børnemisbrug, internetkriminalitet og hvidvaskning af udbytte fra kriminelle forhold, samt
  styrkelse af koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og
  relevante EU-organer samt med
  relevante tredjelande
  og internationale organisationer
  .

Ændringsforslag 35

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Realiseringen af dette mål måles med indikatorer såsom bl.a. antallet af fælles aktioner på tværs af grænserne og antallet af dokumenter om bedste praksis og afholdte arrangementer. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Realiseringen af dette mål måles med indikatorer såsom bl.a. antallet af fælles aktioner på tværs af grænserne og antallet af dokumenter om bedste praksis og afholdte arrangementer.

udgår

Begrundelse

Der er fremsat et specifikt ændringsforslag til beskrivelse af indikatorerne for opfyldelse af målene.

Ændringsforslag 36

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ba) | Styrkelse af medlemsstaternes kapacitet til at samarbejde med Europol og til bedre at udnytte Europols produkter og tjenesteydelser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ba)

Styrkelse af medlemsstaternes kapacitet til at samarbejde med Europol og til bedre at udnytte Europols produkter og tjenesteydelser.

Ændringsforslag 37

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Realiseringen af disse mål måles med indikatorer såsom bl.a. antallet af redskaber, der er indført og/eller opgraderet for at gøre det lettere for medlemsstaterne at beskytte kritisk infrastruktur i alle sektorer af økonomien, og antallet af trussels- og risikovurderinger, der foretages på EU-plan. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Realiseringen af disse mål måles med indikatorer såsom bl.a. antallet af redskaber, der er indført og/eller opgraderet for at gøre det lettere for medlemsstaterne at beskytte kritisk infrastruktur i alle sektorer af økonomien, og antallet af trussels- og risikovurderinger, der foretages på EU-plan.

udgår

Begrundelse

Der er fremsat et specifikt ændringsforslag til beskrivelse af indikatorerne for opfyldelse af målene.

Ændringsforslag 38

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   For at nå disse mål bidrager instrumentet til følgende operationelle mål
  ved at fremme og udvikle
  : | 3.   For at nå disse mål bidrager instrumentet til følgende operationelle mål: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3.   For at nå disse mål bidrager instrumentet til følgende operationelle mål
  ved at fremme og udvikle
  :

3.   For at nå disse mål bidrager instrumentet til følgende operationelle mål:

Begrundelse

Konsekvensrettelse som følge af ændringsforslag til artikel 3, stk. 3.

Ændringsforslag 39

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer) for at styrke medlemsstaternes kapacitet til at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet,
  herunder
  terrorisme, navnlig via partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, udveksling af oplysninger og bedste praksis, adgang til oplysninger, interoperable teknologier, sammenlignelige statistikker, anvendt kriminologi, offentlig kommunikation og bevidstgørelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer) for at styrke medlemsstaternes kapacitet til at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet,
  herunder
  terrorisme, navnlig via partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, udveksling af oplysninger og bedste praksis, adgang til oplysninger, interoperable teknologier, sammenlignelige statistikker, anvendt kriminologi, offentlig kommunikation og bevidstgørelse.

| a) | at fremme og udvikle
  foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer) for at styrke medlemsstaternes kapacitet til at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet,
  internetkriminalitet eller
  terrorisme, navnlig via partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, udveksling af oplysninger og bedste praksis, adgang til oplysninger, interoperable teknologier, sammenlignelige statistikker, anvendt kriminologi, offentlig kommunikation og bevidstgørelse. |
| --- | --- |

a)

at fremme og udvikle
  foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer) for at styrke medlemsstaternes kapacitet til at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet,
  internetkriminalitet eller
  terrorisme, navnlig via partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, udveksling af oplysninger og bedste praksis, adgang til oplysninger, interoperable teknologier, sammenlignelige statistikker, anvendt kriminologi, offentlig kommunikation og bevidstgørelse.

Ændringsforslag 40

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | den administrative og operationelle koordinering, samarbejdet, den gensidige forståelse og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, andre nationale myndigheder og relevante EU-organer og eventuelt med tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

den administrative og operationelle koordinering, samarbejdet, den gensidige forståelse og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, andre nationale myndigheder og relevante EU-organer og eventuelt med tredjelande.

| b) | at fremme og udvikle
  den administrative og operationelle koordinering, samarbejdet, den gensidige forståelse og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, andre nationale myndigheder og relevante EU-organer og eventuelt med tredjelande samt med internationale organisationer. |
| --- | --- |

b)

at fremme og udvikle
  den administrative og operationelle koordinering, samarbejdet, den gensidige forståelse og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, andre nationale myndigheder og relevante EU-organer og eventuelt med tredjelande samt med internationale organisationer.

Ændringsforslag 41

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | efter- og videreuddannelsesordninger til gennemførelse af europæiske uddannelsespolitikker, herunder via særlige EU-udvekslingsprogrammer på området retshåndhævelse, for derved at fremme en ægte europæisk rets- og retshåndhævelseskultur. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

efter- og videreuddannelsesordninger til gennemførelse af europæiske uddannelsespolitikker, herunder via særlige EU-udvekslingsprogrammer på området retshåndhævelse, for derved at fremme en ægte europæisk rets- og retshåndhævelseskultur.

| c) | at fremme og udvikle
  efter- og videreuddannelsesordninger
  , der vedrører viden om forpligtelser i forhold
  til
  respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt
  gennemførelse af europæiske uddannelsespolitikker, herunder via særlige EU-udvekslingsprogrammer på området retshåndhævelse, for derved at fremme en ægte europæisk rets- og retshåndhævelseskultur |
| --- | --- |

c)

at fremme og udvikle
  efter- og videreuddannelsesordninger
  , der vedrører viden om forpligtelser i forhold
  til
  respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt
  gennemførelse af europæiske uddannelsespolitikker, herunder via særlige EU-udvekslingsprogrammer på området retshåndhævelse, for derved at fremme en ægte europæisk rets- og retshåndhævelseskultur

(Dette ændringsforslag gælder også for litra d)-g); der bør foretages tekniske ændringer i disse punkter.)

Ændringsforslag 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | foranstaltninger og bedste praksis,
  hvad angår
  beskyttelse
  af
  og støtte
  til
  vidner og ofre for forbrydelser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

foranstaltninger og bedste praksis,
  hvad angår
  beskyttelse
  af
  og støtte
  til
  vidner og ofre for forbrydelser.

| d) | at fremme og udvikle
  foranstaltninger
  , mekanismer
  og bedste praksis
  til tidlig identificering
  , beskyttelse og støtte
  af
  vidner og ofre for forbrydelser
  , navnlig sikkerhedsforanstaltninger og støtte til børnevidner og børneofre og særlig beskyttelse og støtte til uledsagede børn eller børn, som på andre måder har behov for værgemål
  . |
| --- | --- |

d)

at fremme og udvikle
  foranstaltninger
  , mekanismer
  og bedste praksis
  til tidlig identificering
  , beskyttelse og støtte
  af
  vidner og ofre for forbrydelser
  , navnlig sikkerhedsforanstaltninger og støtte til børnevidner og børneofre og særlig beskyttelse og støtte til uledsagede børn eller børn, som på andre måder har behov for værgemål
  .

Begrundelse

Vidner til og ofre for forbrydelser har ikke blot behov for beskyttelse og støtte, men også for at blive identificeret så hurtigt som muligt. EU har forpligtet sig til at beskytte børns rettigheder. Disse bestræbelser skal gøres synlige i implementeringen og gennemførelsen af denne forordning.

Ændringsforslag 43

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| g) | foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer), der styrker medlemsstaternes og Unionens administrative og operationelle kapacitet til at udarbejde omfattende trussels- og risikovurderinger for at sætte Unionen i stand til at udforme integrerede strategier på grundlag af fælles vurderinger i krisesituationer og at øge den gensidige forståelse af medlemsstaternes og partnerlandenes forskellige definitioner af trusselsniveauer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

g)

foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer), der styrker medlemsstaternes og Unionens administrative og operationelle kapacitet til at udarbejde omfattende trussels- og risikovurderinger for at sætte Unionen i stand til at udforme integrerede strategier på grundlag af fælles vurderinger i krisesituationer og at øge den gensidige forståelse af medlemsstaternes og partnerlandenes forskellige definitioner af trusselsniveauer.

| g) | at fremme og udvikle
  foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer), der styrker medlemsstaternes og Unionens administrative og operationelle kapacitet til at udarbejde omfattende trussels- og risikovurderinger
  , som bygger på konkrete oplysninger og i overensstemmelse med Unionens prioriteter og initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet,
  for at sætte Unionen i stand til at udforme integrerede strategier på grundlag af fælles vurderinger i krisesituationer og at øge den gensidige forståelse af medlemsstaternes og partnerlandenes forskellige definitioner af trusselsniveauer |
| --- | --- |

g)

at fremme og udvikle
  foranstaltninger (metoder, redskaber og strukturer), der styrker medlemsstaternes og Unionens administrative og operationelle kapacitet til at udarbejde omfattende trussels- og risikovurderinger
  , som bygger på konkrete oplysninger og i overensstemmelse med Unionens prioriteter og initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet,
  for at sætte Unionen i stand til at udforme integrerede strategier på grundlag af fælles vurderinger i krisesituationer og at øge den gensidige forståelse af medlemsstaternes og partnerlandenes forskellige definitioner af trusselsniveauer

Begrundelse

Ingen bevillinger bør anvendes til at finansiere foranstaltninger eller praksis, som ikke på forhånd er godkendt gennem en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændringsforslag 44

Forslag til forordning

Artikel 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Artikel 3a |
| | Indikatorer |
| | Opfyldelsen af de i artikel 3 nævnte specifikke mål vurderes på grundlag af nogle på forhånd klart definerede, gennemsigtige og målbare præstationsindikatorer, herunder navnlig: |
| | a) | antallet af fælles tværnationale aktioner |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Artikel 3a

Indikatorer

Opfyldelsen af de i artikel 3 nævnte specifikke mål vurderes på grundlag af nogle på forhånd klart definerede, gennemsigtige og målbare præstationsindikatorer, herunder navnlig:

a)

antallet af fælles tværnationale aktioner

| b) | antallet og procentdelen af ansatte hos de kompetente myndigheder, jf. artikel 87 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der har deltaget i uddannelsesaktiviteter, personaleudveksling, studiebesøg, konferencer og seminarer, som er finansieret gennem programmet |
| --- | --- |

b)

antallet og procentdelen af ansatte hos de kompetente myndigheder, jf. artikel 87 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der har deltaget i uddannelsesaktiviteter, personaleudveksling, studiebesøg, konferencer og seminarer, som er finansieret gennem programmet

| c) | antallet og kvaliteten af indførte vejledninger om bedste praksis og af afholdte arrangementer |
| --- | --- |

c)

antallet og kvaliteten af indførte vejledninger om bedste praksis og af afholdte arrangementer

| d) | antallet af redskaber, der er indført og/eller opgraderet for at gøre det lettere for medlemsstaterne at beskytte kritisk infrastruktur i alle sektorer af økonomien, og antallet af trussels- og risikovurderinger, der foretages på EU-plan |
| --- | --- |

d)

antallet af redskaber, der er indført og/eller opgraderet for at gøre det lettere for medlemsstaterne at beskytte kritisk infrastruktur i alle sektorer af økonomien, og antallet af trussels- og risikovurderinger, der foretages på EU-plan

| e) | antallet af bidrag, der er sent til Europols databaser, og antallet af sager, der er indledt. |
| --- | --- |

e)

antallet af bidrag, der er sent til Europols databaser, og antallet af sager, der er indledt.

Medlemsstaterne giver Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere resultaterne i forhold til indikatorerne.

Ændringsforslag 45

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | foranstaltninger til forbedring af politisamarbejdet og koordineringen mellem retshåndhævende myndigheder, herunder fælles efterforskningsteam og andre former for fælles aktioner på tværs af grænserne, adgangen til og udvekslingen af oplysninger og interoperable teknologier |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

foranstaltninger til forbedring af politisamarbejdet og koordineringen mellem retshåndhævende myndigheder, herunder fælles efterforskningsteam og andre former for fælles aktioner på tværs af grænserne, adgangen til og udvekslingen af oplysninger og interoperable teknologier

| a) | foranstaltninger til forbedring af politisamarbejdet og koordineringen mellem retshåndhævende myndigheder
  og samarbejde mellem agenturer
  , herunder fælles efterforskningsteam og andre former for fælles aktioner på tværs af grænserne, adgangen til og udvekslingen af oplysninger og interoperable teknologier
  , såsom en udvidelse af Europols system for sikker udveksling af information (SIENA) eller indførelsen af »data loadere« i forbindelse med Europols informationssystem. |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger til forbedring af politisamarbejdet og koordineringen mellem retshåndhævende myndigheder
  og samarbejde mellem agenturer
  , herunder fælles efterforskningsteam og andre former for fælles aktioner på tværs af grænserne, adgangen til og udvekslingen af oplysninger og interoperable teknologier
  , såsom en udvidelse af Europols system for sikker udveksling af information (SIENA) eller indførelsen af »data loadere« i forbindelse med Europols informationssystem.

Ændringsforslag 46

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder undersøgelser og trussels- og risikovurderinger samt konsekvensanalyser |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder undersøgelser og trussels- og risikovurderinger samt konsekvensanalyser

| c) | analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder undersøgelser og trussels- og risikovurderinger samt konsekvensanalyser
  , som bygger på konkrete oplysninger og er i overensstemmelse med Unionens prioriteter og initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

c)

analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder undersøgelser og trussels- og risikovurderinger samt konsekvensanalyser
  , som bygger på konkrete oplysninger og er i overensstemmelse med Unionens prioriteter og initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet.

Begrundelse

Ingen bevillinger bør anvendes til at finansiere foranstaltninger eller praksis, som ikke på forhånd er godkendt gennem en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændringsforslag 47

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Koordinering vedrørende foranstaltninger i eller i relation til tredjelande, sikres af Kommissionen og medlemsstaterne sammen med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i henhold til artikel 3, stk. 4a, i forordning (EU) nr.../2013 [den horisontale forordning]. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Koordinering vedrørende foranstaltninger i eller i relation til tredjelande, sikres af Kommissionen og medlemsstaterne sammen med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i henhold til artikel 3, stk. 4a, i forordning (EU) nr.../2013 [den horisontale forordning].

Ændringsforslag 48

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden
  inden for rammerne af
  den finansielle ramme. | 2.   De årlige bevillinger
  til fonden
  godkendes af budgetmyndigheden
  , dog uden at dette tilsidesætter bestemmelserne i forordningen om
  den
  flerårige
  finansielle ramme
  for 2014-2020 og den interinstitutionelle aftale af xxx/201z mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden
  inden for rammerne af
  den finansielle ramme.

2.   De årlige bevillinger
  til fonden
  godkendes af budgetmyndigheden
  , dog uden at dette tilsidesætter bestemmelserne i forordningen om
  den
  flerårige
  finansielle ramme
  for 2014-2020 og den interinstitutionelle aftale af xxx/201z mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning
  .

Ændringsforslag 49

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Det budget, der er bevilget til instrumentet, gennemføres ved delt forvaltning, jf. artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. XXXX/2012 [ny finansforordning]
  med undtagelse af de EU-foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7, den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, og den krisebistand, der er omhandlet i artikel 9. | 4.   Det budget, der er bevilget til instrumentet, gennemføres ved
  direkte og indirekte forvaltning (EU-foranstaltninger som omhandlet i artikel 7, teknisk bistand som omhandlet i artikel 8, stk. 1, og krisebistand som omhandlet i artikel 9) eller ved
  delt forvaltning, jf. artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. XXXX/2012 [ny finansforordning]. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4.   Det budget, der er bevilget til instrumentet, gennemføres ved delt forvaltning, jf. artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. XXXX/2012 [ny finansforordning]
  med undtagelse af de EU-foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7, den tekniske bistand, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, og den krisebistand, der er omhandlet i artikel 9.

4.   Det budget, der er bevilget til instrumentet, gennemføres ved
  direkte og indirekte forvaltning (EU-foranstaltninger som omhandlet i artikel 7, teknisk bistand som omhandlet i artikel 8, stk. 1, og krisebistand som omhandlet i artikel 9) eller ved
  delt forvaltning, jf. artikel 55, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. XXXX/2012 [ny finansforordning].

Begrundelse

Gennemførelse af EU-budgettet ved delt forvaltning bør være undtagelsen, ikke reglen (jf. artikel 55 i finansforordningen).

Ændringsforslag 50

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I henhold til artikel 317 i TEUF ligger det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget hos Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4a.
     
  I henhold til artikel 317 i TEUF ligger det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget hos Kommissionen.

Begrundelse

I henhold til artikel 317 i TEUF ligger det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget hos Kommissionen.

Ændringsforslag 51

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Det samlede budget
  skal vejledningsvis anvendes
  som følger: | 5.   
  Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser, anvendes
  det samlede budget som følger: |
| a) | 564 mio. EUR
  til medlemsstaternes nationale programmer |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   Det samlede budget
  skal vejledningsvis anvendes
  som følger:

5.   
  Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser, anvendes
  det samlede budget som følger:

a)

564 mio. EUR
  til medlemsstaternes nationale programmer

| a) | 55 %
  til medlemsstaternes nationale programmer; |
| --- | --- |

a)

55 %
  til medlemsstaternes nationale programmer;

| b) | 564 mio. EUR
  til EU-foranstaltninger, krisebistand og teknisk bistand på Kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

b)

564 mio. EUR
  til EU-foranstaltninger, krisebistand og teknisk bistand på Kommissionens initiativ.

| b) | 45 %
  til EU-foranstaltninger, krisebistand og teknisk bistand på Kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

b)

45 %
  til EU-foranstaltninger, krisebistand og teknisk bistand på Kommissionens initiativ.

Ændringsforslag 52

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.
     
  De lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, deltager i instrumentet i henhold til denne forordning. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

7.
     
  De lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, deltager i instrumentet i henhold til denne forordning.

udgår

Begrundelse

Denne forordning udgør ikke en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne.

Ændringsforslag 53

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.
     
  Der indgås aftaler om disse landes finansielle bidrag til instrumentet og de yderligere regler, der er nødvendige for denne deltagelse, herunder bestemmelser, som sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, og bemyndiger Revisionsretten til at foretage kontrol.




  De finansielle bidrag fra disse lande tilføjes de samlede midler, der er til rådighed fra EU-budgettet, jf. stk. 1. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

8.
     
  Der indgås aftaler om disse landes finansielle bidrag til instrumentet og de yderligere regler, der er nødvendige for denne deltagelse, herunder bestemmelser, som sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, og bemyndiger Revisionsretten til at foretage kontrol.

De finansielle bidrag fra disse lande tilføjes de samlede midler, der er til rådighed fra EU-budgettet, jf. stk. 1.

udgår

Begrundelse

Denne forordning udgør ikke en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne.

Ændringsforslag 54

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Inden for rammerne af de nationale programmer, Kommissionen skal se nærmere på og godkende i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. XXX/2012 [horisontal forordning]
  fokuserer
  medlemsstaterne
  på
  projekter, der tager fat på Unionens strategiske prioriteter, der er opført på listen i bilaget til denne forordning. | 2.   Inden for rammerne af de nationale programmer, Kommissionen skal se nærmere på og godkende i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. XXX/2012 [horisontal forordning]
  gennemfører
  medlemsstaterne projekter, der tager fat på Unionens strategiske prioriteter, der er opført på listen i bilaget til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Inden for rammerne af de nationale programmer, Kommissionen skal se nærmere på og godkende i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. XXX/2012 [horisontal forordning]
  fokuserer
  medlemsstaterne
  på
  projekter, der tager fat på Unionens strategiske prioriteter, der er opført på listen i bilaget til denne forordning.

2.   Inden for rammerne af de nationale programmer, Kommissionen skal se nærmere på og godkende i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. XXX/2012 [horisontal forordning]
  gennemfører
  medlemsstaterne projekter, der tager fat på Unionens strategiske prioriteter, der er opført på listen i bilaget til denne forordning.

Begrundelse

De nationale programmer bør være fokuseret på projekter, som vedrører Unionens strategiske prioriteter, som opført i bilaget til denne forordning.

Ændringsforslag 55

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   På Kommissionens initiativ kan dette instrument anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller aktioner af særlig interesse for Unionen (»EU-foranstaltninger«) vedrørende de generelle, specifikke og operationelle mål i artikel 3. | 1.   På Kommissionens initiativ kan dette instrument anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller aktioner af særlig interesse for Unionen (»EU-foranstaltninger«) vedrørende de generelle, specifikke og operationelle mål i artikel 3.
  Sådanne aktioner skal være i overensstemmelse med de rettigheder og principper, der er nedfældet i chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder, og med Unionens juridiske bestemmelser om databeskyttelse og sikring af privatlivets fred. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Agenturet om Grundlæggende Rettigheder og andre relevante tilsynsorganer og agenturer kan vurdere disse foranstaltninger for at sikre overholdelse. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   På Kommissionens initiativ kan dette instrument anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller aktioner af særlig interesse for Unionen (»EU-foranstaltninger«) vedrørende de generelle, specifikke og operationelle mål i artikel 3.

1.   På Kommissionens initiativ kan dette instrument anvendes til at finansiere tværnationale foranstaltninger eller aktioner af særlig interesse for Unionen (»EU-foranstaltninger«) vedrørende de generelle, specifikke og operationelle mål i artikel 3.
  Sådanne aktioner skal være i overensstemmelse med de rettigheder og principper, der er nedfældet i chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder, og med Unionens juridiske bestemmelser om databeskyttelse og sikring af privatlivets fred. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Agenturet om Grundlæggende Rettigheder og andre relevante tilsynsorganer og agenturer kan vurdere disse foranstaltninger for at sikre overholdelse.

Begrundelse

Uafhængigt tilsyn bør sikre, at alle foranstaltninger er i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred, og i overensstemmelse med databeskyttelsesstandarderne.

Ændringsforslag 56

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   For at være støtteberettigede skal EU-foranstaltningerne være i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastsat i Unionens relevante strategier og programmer samt trussels- og risikovurderinger og navnlig støtte: | 2.   For at være støtteberettigede skal EU-foranstaltningerne være i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastsat
  af Europa-Parlamentet og Rådet
  i Unionens relevante strategier og programmer samt trussels- og risikovurderinger og navnlig støtte: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   For at være støtteberettigede skal EU-foranstaltningerne være i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastsat i Unionens relevante strategier og programmer samt trussels- og risikovurderinger og navnlig støtte:

2.   For at være støtteberettigede skal EU-foranstaltningerne være i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastsat
  af Europa-Parlamentet og Rådet
  i Unionens relevante strategier og programmer samt trussels- og risikovurderinger og navnlig støtte:

Begrundelse

Ingen bevillinger bør anvendes til at finansiere foranstaltninger eller praksis, som ikke på forhånd er godkendt gennem en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændringsforslag 57

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder trussels- og risikovurderinger og konsekvensanalyser og projekter vedrørende kontrol med gennemførelsen af EU-retten og Unionens strategiske mål i medlemsstaterne |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder trussels- og risikovurderinger og konsekvensanalyser og projekter vedrørende kontrol med gennemførelsen af EU-retten og Unionens strategiske mål i medlemsstaterne

| c) | analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder trussels- og risikovurderinger og konsekvensanalyser
  , som bygger på konkrete oplysninger
  og
  er i overensstemmelse med Unionens prioriteter
  og
  initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet og
  projekter vedrørende kontrol med gennemførelsen af EU-retten og Unionens strategiske mål i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

c)

analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter, herunder trussels- og risikovurderinger og konsekvensanalyser
  , som bygger på konkrete oplysninger
  og
  er i overensstemmelse med Unionens prioriteter
  og
  initiativer, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet og
  projekter vedrørende kontrol med gennemførelsen af EU-retten og Unionens strategiske mål i medlemsstaterne.

Begrundelse

Ingen bevillinger bør anvendes til at finansiere foranstaltninger eller praksis, som ikke på forhånd er godkendt gennem en politisk aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændringsforslag 58

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | erhvervelse og/eller yderligere opdatering af teknisk udstyr, sikre faciliteter, infrastrukturer, tilknyttede bygninger og systemer, især informations- og kommunikationsteknologisystemer og komponenter hertil, på EU-plan, bl.a. med henblik på det europæiske samarbejde om internetkriminalitet, navnlig med Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Internetkriminalitet |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

f)

erhvervelse og/eller yderligere opdatering af teknisk udstyr, sikre faciliteter, infrastrukturer, tilknyttede bygninger og systemer, især informations- og kommunikationsteknologisystemer og komponenter hertil, på EU-plan, bl.a. med henblik på det europæiske samarbejde om internetkriminalitet, navnlig med Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Internetkriminalitet

| f) | erhvervelse og/eller yderligere opdatering af teknisk udstyr,
  knowhow,
  sikre faciliteter, infrastrukturer, tilknyttede bygninger og systemer, især informations- og kommunikationsteknologisystemer og komponenter hertil, på EU-plan, bl.a. med henblik på det europæiske samarbejde om internetkriminalitet, navnlig med Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Internetkriminalitet |
| --- | --- |

f)

erhvervelse og/eller yderligere opdatering af teknisk udstyr,
  knowhow,
  sikre faciliteter, infrastrukturer, tilknyttede bygninger og systemer, især informations- og kommunikationsteknologisystemer og komponenter hertil, på EU-plan, bl.a. med henblik på det europæiske samarbejde om internetkriminalitet, navnlig med Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Internetkriminalitet

Ændringsforslag 59

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Der bevilges vejledningsvis 564 mio. EUR til medlemsstaterne
  som følger: | 1.   
  Midlerne til de nationale programmer fordeles
  som følger: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.   
  Der bevilges vejledningsvis 564 mio. EUR til medlemsstaterne
  som følger:

1.   
  Midlerne til de nationale programmer fordeles
  som følger:

Ændringsforslag 60

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | 30 %
  i forhold til størrelsen af deres befolkninger |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

30 %
  i forhold til størrelsen af deres befolkninger

| a) | 35 %
  i forhold til størrelsen af deres befolkninger |
| --- | --- |

a)

35 %
  i forhold til størrelsen af deres befolkninger

Ændringsforslag 61

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | 10 %
  i forhold til antallet af passager og tons fragt, der passerer igennem deres internationale luft- og søhavne |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

10 %
  i forhold til antallet af passager og tons fragt, der passerer igennem deres internationale luft- og søhavne

| c) | 20 %
  i forhold til antallet af passager og tons fragt, der passerer igennem deres internationale luft- og søhavne |
| --- | --- |

c)

20 %
  i forhold til antallet af passager og tons fragt, der passerer igennem deres internationale luft- og søhavne

Ændringsforslag 62

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | 10 % i forhold til antallet af europæiske kritiske infrastrukturer, der er udpeget i henhold til direktiv 2008/114/EF |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

d)

10 % i forhold til antallet af europæiske kritiske infrastrukturer, der er udpeget i henhold til direktiv 2008/114/EF

udgår

Ændringsforslag 63

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| e) | 40 %
  omvendt proportionalt med deres bruttonationalprodukt (købekraftsstandard pr. indbygger). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

e)

40 %
  omvendt proportionalt med deres bruttonationalprodukt (købekraftsstandard pr. indbygger).

| e) | 35 %
  omvendt proportionalt med deres bruttonationalprodukt (købekraftsstandard pr. indbygger). |
| --- | --- |

e)

35 %
  omvendt proportionalt med deres bruttonationalprodukt (købekraftsstandard pr. indbygger).

Ændringsforslag 64

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter som omhandlet i denne forordning tillægges Kommissionen for en periode på 7 år fra [date of entry into force of this Regulation].
  Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter som omhandlet i denne forordning tillægges Kommissionen for en periode på 7 år fra [date of entry into force of this Regulation]. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter som omhandlet i denne forordning tillægges Kommissionen for en periode på 7 år fra [date of entry into force of this Regulation].
  Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter som omhandlet i denne forordning tillægges Kommissionen for en periode på 7 år fra [date of entry into force of this Regulation].

Ændringsforslag 65

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  to måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges med
  to måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  tre måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges med
  tre måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  to måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges med
  to måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

5.   En delegeret retsakt, der vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
  tre måneder
  fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges med
  tre måneder
  på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændringsforslag 66

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

udgår

Begrundelse

Der er ingen henvisning til artikel 12, stk. 2, noget andet sted i den omhandlede dispositive tekst.

Ændringsforslag 67

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen fremlægger senest 31. december 2015 en rapport om de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/125/RIA i tidsrummet 2001-2013. | 5.   Kommissionen fremlægger senest 31. december 2015 en rapport om de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/125/RIA i tidsrummet 2001-2013.
  I denne rapport fremlægger Kommissionen konkret dokumentation, hvis en sådan findes, for komplementariteten og synergierne mellem EU-midlerne og medlemsstaternes budgetter og for EU-budgettets udløsende virkninger på medlemsstaterne, for så vidt angår opnåelse af målene i Rådets afgørelse 2007/125/RIA. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

5.   Kommissionen fremlægger senest 31. december 2015 en rapport om de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/125/RIA i tidsrummet 2001-2013.

5.   Kommissionen fremlægger senest 31. december 2015 en rapport om de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/125/RIA i tidsrummet 2001-2013.
  I denne rapport fremlægger Kommissionen konkret dokumentation, hvis en sådan findes, for komplementariteten og synergierne mellem EU-midlerne og medlemsstaternes budgetter og for EU-budgettets udløsende virkninger på medlemsstaterne, for så vidt angår opnåelse af målene i Rådets afgørelse 2007/125/RIA.

Ændringsforslag 68

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Evaluering |
| | Senest den 31. december 2017 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport til evaluering af gennemførelsen af målene i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Artikel 15a

Evaluering

Senest den 31. december 2017 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport til evaluering af gennemførelsen af målene i denne forordning.

Begrundelse

Som led i en resultatorienteret strategi bør der foretages en midtvejsevaluering af, hvordan forordningen fungerer.

Ændringsforslag 69

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| På grundlag af forslag fra Kommissionen tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til revision senest den
  30
  . 
  juni 2020
  . | På grundlag af forslag fra Kommissionen tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til revision senest den
  1
  .
  juni 2020
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

På grundlag af forslag fra Kommissionen tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til revision senest den
  30
  . 
  juni 2020
  .

På grundlag af forslag fra Kommissionen tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til revision senest den
  1
  .
  juni 2020
  .

Ændringsforslag 70

Forslag til forordning

Bilag 1 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | Foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet, navnlig narkotikasmugling, menneskehandel, seksuel udnyttelse af børn og projekter til indkredsning og opløsning af kriminelle netværk, beskyttelse af økonomien mod kriminel infiltration og mindskelse af de finansielle incitamenter ved at beslaglægge, indefryse og konfiskere udbytte af kriminelle aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

Foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet, navnlig narkotikasmugling, menneskehandel, seksuel udnyttelse af børn og projekter til indkredsning og opløsning af kriminelle netværk, beskyttelse af økonomien mod kriminel infiltration og mindskelse af de finansielle incitamenter ved at beslaglægge, indefryse og konfiskere udbytte af kriminelle aktiviteter.

| — | Foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet, navnlig narkotikasmugling, menneskehandel, seksuel udnyttelse af børn
  , distribution af billeder er børnemisbrug
  og projekter til indkredsning og opløsning af kriminelle netværk, beskyttelse af økonomien mod kriminel infiltration og mindskelse af de finansielle incitamenter ved at beslaglægge, indefryse og konfiskere udbytte af kriminelle aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe tværnational, grov og organiseret kriminalitet, navnlig narkotikasmugling, menneskehandel, seksuel udnyttelse af børn
  , distribution af billeder er børnemisbrug
  og projekter til indkredsning og opløsning af kriminelle netværk, beskyttelse af økonomien mod kriminel infiltration og mindskelse af de finansielle incitamenter ved at beslaglægge, indefryse og konfiskere udbytte af kriminelle aktiviteter.

Ændringsforslag 71

Forslag til forordning

Bilag 1 — nyt punkt efter sidste punkt

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | — | Foranstaltninger med henblik på at opnå et tættere partnerskab mellem Unionen og tredjelande (navnlig lande ved Unionens ydre grænser) og udarbejdelse og gennemførelse af operationelle handlingsprogrammer for virkeliggørelse af Uniones ovennævnte strategiske prioriteter. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

—

Foranstaltninger med henblik på at opnå et tættere partnerskab mellem Unionen og tredjelande (navnlig lande ved Unionens ydre grænser) og udarbejdelse og gennemførelse af operationelle handlingsprogrammer for virkeliggørelse af Uniones ovennævnte strategiske prioriteter.

---

(1)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/301 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/301

---

P7_TA(2013)0023

Partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Irak ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (10209/2012 — C7-0189/2012 — 2010/0310(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 440/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10209/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10209/2012),

| — | der henviser til udkast til partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (05784/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side (05784/2011),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 79, stk. 3, artikel 91 og 100, artikel 192, stk. 1, artikel 194, 207 og 209 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 79, stk. 3, artikel 91 og 100, artikel 192, stk. 1, artikel 194, 207 og 209 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0189/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0411/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0411/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Iraks regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Iraks regeringer og parlamenter.

---

| 30.12.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 440/302 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 440/302

---

P7_TA(2013)0025

Foreløbig aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika og EF ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (11699/2012 — C7-0193/2012 — 2008/0251(NLE))

(Godkendelse)

(2015/C 440/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11699/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11699/2012),

| — | der henviser til indgåelse af den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til indgåelse af den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (1),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, artikel 209, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, artikel 209, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0193/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0431/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0431/2012),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Madagaskars, Mauritius’, Seychellernes og Zimbabwes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Madagaskars, Mauritius’, Seychellernes og Zimbabwes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 111 af 24.4.2012, s. 2.

---