# Jurnalul Oficial L 23/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 23 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5929 ianuarie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 23

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5929 ianuarie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/111 al Consiliului din 28 ianuarie 2016 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 101/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Tunisia | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/112 al Comisiei din 27 ianuarie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină | 14 |
| | * | Regulamentul (UE) 2016/113 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de bare din oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat originare din Republica Populară Chineză | 16 |
| | * | Regulamentul (UE) 2016/114 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește ediția 2017 a listei variabilelor țintă secundare referitoare la sănătate și sănătatea copiilor (
  1
  ) | 40 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/115 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de retragere a acceptării angajamentului pentru un producător-exportator în temeiul Deciziei de punere în aplicare 2013/707/UE de confirmare a acceptării unui angajament oferit în legătură cu procedurile antidumping și antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive | 47 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/116 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 57 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/117 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada ianuarie 2016 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 | 59 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2016/118 a Comitetului politic și de securitate din 20 ianuarie 2016 privind punerea în aplicare de către EUNAVFOR MED operația SOPHIA a Rezoluției 2240 (2015) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (EUNAVFOR MED operația SOPHIA/1/2016) | 63 |
| | * | Decizia (PESC) 2016/119 a Consiliului din 28 ianuarie 2016 de modificare a Deciziei 2011/72/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Tunisia | 65 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/120 a Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind identificarea eXtensible Business Reporting Language 2.1 pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice (
  1
  ) | 77 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 2/2016 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de produse originare și metodele de cooperare administrativă [2016/121] | 79 |
| | * | Decizia nr. 1/2016 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122] | 82 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/111 al Consiliului din 28 ianuarie 2016 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 101/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Tunisia

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/112 al Comisiei din 27 ianuarie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

14

*

Regulamentul (UE) 2016/113 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de bare din oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat originare din Republica Populară Chineză

16

*

Regulamentul (UE) 2016/114 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește ediția 2017 a listei variabilelor țintă secundare referitoare la sănătate și sănătatea copiilor (
  1
  )

1

40

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/115 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de retragere a acceptării angajamentului pentru un producător-exportator în temeiul Deciziei de punere în aplicare 2013/707/UE de confirmare a acceptării unui angajament oferit în legătură cu procedurile antidumping și antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive

47

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/116 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

57

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/117 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada ianuarie 2016 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

59

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2016/118 a Comitetului politic și de securitate din 20 ianuarie 2016 privind punerea în aplicare de către EUNAVFOR MED operația SOPHIA a Rezoluției 2240 (2015) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (EUNAVFOR MED operația SOPHIA/1/2016)

63

*

Decizia (PESC) 2016/119 a Consiliului din 28 ianuarie 2016 de modificare a Deciziei 2011/72/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Tunisia

65

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/120 a Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind identificarea eXtensible Business Reporting Language 2.1 pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice (
  1
  )

1

77

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 2/2016 a Comitetului mixt UE-Elveția din 3 decembrie 2015 de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de produse originare și metodele de cooperare administrativă [2016/121]

79

*

Decizia nr. 1/2016 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 16 decembrie 2015 de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122]

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/111 AL CONSILIULUI

din 28 ianuarie 2016

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 101/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Tunisia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 101/2011 al Consiliului din 4 februarie 2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Tunisia (1), în special articolul 12,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 4 februarie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 101/2011. |
| --- | --- |

(1)

La 4 februarie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 101/2011.

| (2) | Pe baza unei reexaminări a listei din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011, ar trebui modificate rubricile referitoare la 48 de persoane. |
| --- | --- |

(2)

Pe baza unei reexaminări a listei din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011, ar trebui modificate rubricile referitoare la 48 de persoane.

| (3) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  JO L 31, 5.2.2011, p. 1.

1

---

ANEXĂ

LISTA PERSOANELOR ȘI ENTITĂȚILOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2

| | Nume | Date de identificare | Motive |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Fost președinte al Tunisiei, născut la Hamman-Sousse la data de 3 septembrie 1936, fiul lui Selma HASSEN, căsătorit cu Leïla TRABELSI, titular al cărții naționale de identitate (CNI) nr. 00354671. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 2. | Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la Tunis la data de 24 octombrie 1956, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Zine El Abidine BEN ALI, titulară a CNI nr. 00683530. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 3. | Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 4 martie 1944, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 11 rue de France- Radès Ben Arous, titular al CNI nr. 05000799. | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 4. | Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la Sabha, Libia, la data de 7 ianuarie 1980, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, căsătorit cu Inès LEJRI, domiciliat la adresa Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- etajul 7- apt. nr. 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, titular al CNI nr. 04524472. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fost director general al Banque Nationale Agricole) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 5. | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tunisian, născut la Tunis la data de 2 decembrie 1981, fiul lui Naïma BOUTIBA, căsătorit cu Nesrine BEN ALI, titular al CNI nr. 04682068. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice tunisiene de către un funcționar public (fostul președinte Ben Ali), complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 6. | Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Tunis la data de 16 ianuarie 1987, fiica lui Leïla TRABELSI, căsătorită cu Fahd Mohamed Sakher MATERI, titulară a CNI nr. 00299177. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Tunis la data de 17 iulie 1992, fiica lui Leïla TRABELSI, cu reședința în Palatul prezidențial, titulară a CNI nr. 09006300. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 8. | Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 5 noiembrie 1962, fiul lui Saida DHERIF, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, titular al CNI nr. 00777029. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 9. | Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 24 iunie 1948, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Nadia MAKNI, administrator adjunct al unei societăți agricole, domiciliat la adresa 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 00104253. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 10. | Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la Radès la data de 19 februarie 1953, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed MAHJOUB, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 21 rue d' Aristote – Carthage Salammbô, titulară a CNI nr. 00403106. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 11. | Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 26 august 1974, fiul lui Najia JERIDI, om de afaceri, domiciliat la adresa 124 avenue Habib Bourguiba-Carthage presidence, titular al CNI nr. 05417770. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 12. | Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 26 aprilie 1950, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Souad BEN JEMIA, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00178522. | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 13. | Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 25 septembrie 1955, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Hela BELHAJ, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, titular al CNI nr. 05150331. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 14. | Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la data de 27 decembrie 1958, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed Montassar MEHERZI, director comercial, domiciliată la adresa 4 rue Taoufik EI Hakim – La Marsa, titulară a CNI nr. 00166569. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 15. | Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI | Tunisian, născut la La Marsa la data de 5 mai 1959, fiul lui Fatma SFAR, căsătorit cu Samira TRABELSI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, titular al CNI nr. 00046988. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 16. | Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la data de 1 februarie 1960, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Habib ZAKIR, domiciliată la adresa 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, titulară a CNI nr. 00235016. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 17. | Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR | Tunisian, născut la data de 5 martie 1957, fiul lui Saida BEN ABDALLAH, căsătorit cu Nefissa TRABELSI, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa rue Ennawras nr. 4 -Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00547946. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 18. | Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 3 iulie 1973, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa immeuble Amine El Bouhaira-Rue du Lac Turkana-Les berges du Lac-Tunis, titular al CNI nr. 05411511. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 19. | Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF | Tunisiană, născută la Tunis la data de 25 iunie 1975, fiica lui Mounira TRABELSI (sora lui Leila TRABELSI), administrator al unei societăți, căsătorită cu Mourad MEHDOUI, domiciliată la adresa 41 rue Garibaldi -Tunis, titulară a CNI nr. 05417907. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 20. | Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI | Tunisian, născut la Tunis la data de 3 mai 1962, fiul lui Neila BARTAJI, căsătorit cu Lilia NACEF, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 41 rue Garibaldi – Tunis, titular al CNI nr. 05189459. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 21. | Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la data de 18 septembrie 1976, fiul lui Najia JERIDI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa lotissement Erriadh.2-Gammarth – Tunis, titular al CNI nr. 05412560. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 22. | Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisiană, născută la data de 4 decembrie 1971, fiica lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 2 rue El Farrouj – La Marsa, titulară a CNI nr. 05418095. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 23. | Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la data de 20 decembrie 1965, fiul lui Radhia MATHLOUTHI, căsătorit cu Linda CHERNI, funcționar de birou la Tunisair, domiciliat la adresa 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, titular al CNI nr. 00300638. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 24. | Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED | Tunisian, născut la data de 29 ianuarie 1988, fiul lui Kaouther Feriel HAMZA, director general al societății Stafiem – Peugeot, domiciliat la adresa 4 rue Mohamed Makhlouf -El Manar.2-Tunis. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 25. | Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB | Tunisian, născut la data de 13 ianuarie 1959, fiul lui Leïla CHAIBI, căsătorit cu Dorsaf BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, titular al CNI nr. 00400688. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 26. | Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 5 iulie 1965, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Slim CHIBOUB, domiciliată la adresa 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, titulară a CNI nr. 00589759. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 27. | Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 21 august 1971, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Marouene MABROUK, consilier la Ministerul Afacerilor Externe, titulară a CNI nr. 05409131. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 28. | Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK | Tunisian, născut la Tunis la data de 11 martie 1972, fiul lui Jaouida El BEJI, căsătorit cu Sirine BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 04766495. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 8 martie 1963, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Slim ZARROUK, medic, domiciliată la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titulară a CNI nr. 00589758. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 30. | Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK | Tunisian, născut la Tunis la data de 13 august 1960, fiul lui Maherzia GUEDIRA, căsătorit cu Ghazoua BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titular al CNI nr. 00642271. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 31. | Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 noiembrie 1949, fiul lui Selma HASSEN, fotograf-jurnalist în Germania, domiciliat la adresa 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02951793. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 32. | Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 13 martie 1947, căsătorit cu Zohra BEN AMMAR, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa rue El Moez – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02800443. | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 33. | Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisiană, născută la Hammam-Sousse la data de 16 mai 1952, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Fathi REFAT, reprezentant al Tunisair, domiciliată la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titulară a CNI nr. 02914657. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 34. | Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI | Tunisiană, născută la Sousse la data de 18 septembrie 1956, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Sadok Habib MHIRI, director de întreprindere, domiciliată la adresa avenue de l'Imam Muslim- Khezama ouest-Sousse, titulară a CNI nr. 02804872. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 35. | Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la data de 28 octombrie 1938, fiul lui Selma HASSEN, pensionar, soț al decedatei Selma MANSOUR, domiciliat la adresa 255 cité El Bassatine – Monastir, titular al CNI nr. 028106l4. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 36. | Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Tunis la data de 21 octombrie 1969, fiul lui Selma MANSOUR, căsătorit cu Monia CHEDLI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa avenue Hédi Nouira – Monastir, titular al CNI nr. 04180053. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 37. | Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Monastir la data de 29 aprilie 1974, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, director de întreprindere, domiciliat la adresa 83 Cap Marina – Monastir, titular al CNI nr. 04186963. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 38. | Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Monastir la data de 12 octombrie 1972, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, exportator și importator comercial, domiciliat la adresa avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, titular al CNI nr. 04192479. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 39. | Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Monastir la data de 8 martie 1980, fiica lui Selma MANSOUR, căsătorită cu Zied JAZIRI, secretară a unei societăți, domiciliată la adresa rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 06810509. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 40. | Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 8 octombrie 1978, fiul lui Hayet BEN ALI, director al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590835. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 41. | Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 9 august 1977, fiul lui Hayet BEN ALI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590836. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisiană, născută la Monastir la data de 30 august 1982, fiica lui Hayet BEN ALI, căsătorită cu Badreddine BENNOUR, domiciliată la adresa rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 08434380. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 43. | Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisian, născut la Sousse la data de 13 ianuarie 1970, fiul lui Naïma BEN ALI, șef de serviciu la Tunisair, domiciliat la adresa Résidence les Jardins, apt. 8C, bloc b – El Menzah 8 – l'Ariana, titular al CNI nr. 05514395. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 44. | Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 octombrie 1967, fiul lui Naïma BEN ALI, responsabil de misiune la Ministerul Transporturilor, domiciliat la adresa 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2 – Tunis, titular al CNI nr. 05504161. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 45. | Montassar Ben Habib Ben.Bouali LTAIEF | Tunisian, născut la Sousse la data de 3 ianuarie 1973, fiul lui Naïma BEN ALI, căsătorit cu Lamia JEGHAM, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 13 lotissement Ennakhil – Kantaoui – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05539378. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 46. | Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la Paris la data de 27 octombrie 1966, fiul lui Paulette HAZAT, director al unei societăți, domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05515496 (dublă cetățenie). | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 47. | Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI | Cetățenie tunisiană și franceză; născut la Le Petit Quevilly (76) la data de 6 aprilie 1971 (sau la data de 16 aprilie, conform cărții de identitate tunisiene); fiul lui Tijani BEN ALI, născut la 9 februarie 1932, și al lui Paulette HAZET (sau HAZAT), născută la 23 februarie 1936; căsătorit cu Amel SAIED (sau SAID); administrator al unei societăți; domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, conform CNI tunisiene nr. 00297112; domiciliat la adresa 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77), conform CNI franceze nr. 111277501841. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 48. | Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Tunis la data de 28 august 1974, fiul lui Leila DEROUICHE, director comercial, domiciliat la adresa 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, titular al CNI nr. 04622472. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |

Nume

Date de identificare

Motive

1.

Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Fost președinte al Tunisiei, născut la Hamman-Sousse la data de 3 septembrie 1936, fiul lui Selma HASSEN, căsătorit cu Leïla TRABELSI, titular al cărții naționale de identitate (CNI) nr. 00354671.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

2.

Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la Tunis la data de 24 octombrie 1956, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Zine El Abidine BEN ALI, titulară a CNI nr. 00683530.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

3.

Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 4 martie 1944, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 11 rue de France- Radès Ben Arous, titular al CNI nr. 05000799.

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

4.

Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la Sabha, Libia, la data de 7 ianuarie 1980, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, căsătorit cu Inès LEJRI, domiciliat la adresa Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- etajul 7- apt. nr. 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, titular al CNI nr. 04524472.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fost director general al Banque Nationale Agricole) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

5.

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tunisian, născut la Tunis la data de 2 decembrie 1981, fiul lui Naïma BOUTIBA, căsătorit cu Nesrine BEN ALI, titular al CNI nr. 04682068.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice tunisiene de către un funcționar public (fostul președinte Ben Ali), complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

6.

Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Tunis la data de 16 ianuarie 1987, fiica lui Leïla TRABELSI, căsătorită cu Fahd Mohamed Sakher MATERI, titulară a CNI nr. 00299177.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Tunis la data de 17 iulie 1992, fiica lui Leïla TRABELSI, cu reședința în Palatul prezidențial, titulară a CNI nr. 09006300.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

8.

Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 5 noiembrie 1962, fiul lui Saida DHERIF, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, titular al CNI nr. 00777029.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

9.

Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 24 iunie 1948, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Nadia MAKNI, administrator adjunct al unei societăți agricole, domiciliat la adresa 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 00104253.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

10.

Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la Radès la data de 19 februarie 1953, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed MAHJOUB, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 21 rue d' Aristote – Carthage Salammbô, titulară a CNI nr. 00403106.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

11.

Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 26 august 1974, fiul lui Najia JERIDI, om de afaceri, domiciliat la adresa 124 avenue Habib Bourguiba-Carthage presidence, titular al CNI nr. 05417770.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

12.

Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 26 aprilie 1950, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Souad BEN JEMIA, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00178522.

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

13.

Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 25 septembrie 1955, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Hela BELHAJ, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, titular al CNI nr. 05150331.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

14.

Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la data de 27 decembrie 1958, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed Montassar MEHERZI, director comercial, domiciliată la adresa 4 rue Taoufik EI Hakim – La Marsa, titulară a CNI nr. 00166569.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

15.

Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI

Tunisian, născut la La Marsa la data de 5 mai 1959, fiul lui Fatma SFAR, căsătorit cu Samira TRABELSI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, titular al CNI nr. 00046988.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

16.

Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la data de 1 februarie 1960, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Habib ZAKIR, domiciliată la adresa 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, titulară a CNI nr. 00235016.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

17.

Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR

Tunisian, născut la data de 5 martie 1957, fiul lui Saida BEN ABDALLAH, căsătorit cu Nefissa TRABELSI, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa rue Ennawras nr. 4 -Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00547946.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

18.

Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 3 iulie 1973, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa immeuble Amine El Bouhaira-Rue du Lac Turkana-Les berges du Lac-Tunis, titular al CNI nr. 05411511.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

19.

Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF

Tunisiană, născută la Tunis la data de 25 iunie 1975, fiica lui Mounira TRABELSI (sora lui Leila TRABELSI), administrator al unei societăți, căsătorită cu Mourad MEHDOUI, domiciliată la adresa 41 rue Garibaldi -Tunis, titulară a CNI nr. 05417907.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

20.

Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI

Tunisian, născut la Tunis la data de 3 mai 1962, fiul lui Neila BARTAJI, căsătorit cu Lilia NACEF, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 41 rue Garibaldi – Tunis, titular al CNI nr. 05189459.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

21.

Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la data de 18 septembrie 1976, fiul lui Najia JERIDI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa lotissement Erriadh.2-Gammarth – Tunis, titular al CNI nr. 05412560.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

22.

Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisiană, născută la data de 4 decembrie 1971, fiica lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 2 rue El Farrouj – La Marsa, titulară a CNI nr. 05418095.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

23.

Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la data de 20 decembrie 1965, fiul lui Radhia MATHLOUTHI, căsătorit cu Linda CHERNI, funcționar de birou la Tunisair, domiciliat la adresa 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, titular al CNI nr. 00300638.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

24.

Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED

Tunisian, născut la data de 29 ianuarie 1988, fiul lui Kaouther Feriel HAMZA, director general al societății Stafiem – Peugeot, domiciliat la adresa 4 rue Mohamed Makhlouf -El Manar.2-Tunis.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

25.

Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB

Tunisian, născut la data de 13 ianuarie 1959, fiul lui Leïla CHAIBI, căsătorit cu Dorsaf BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, titular al CNI nr. 00400688.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

26.

Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 5 iulie 1965, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Slim CHIBOUB, domiciliată la adresa 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, titulară a CNI nr. 00589759.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

27.

Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 21 august 1971, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Marouene MABROUK, consilier la Ministerul Afacerilor Externe, titulară a CNI nr. 05409131.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

28.

Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK

Tunisian, născut la Tunis la data de 11 martie 1972, fiul lui Jaouida El BEJI, căsătorit cu Sirine BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 04766495.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 8 martie 1963, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Slim ZARROUK, medic, domiciliată la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titulară a CNI nr. 00589758.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

30.

Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK

Tunisian, născut la Tunis la data de 13 august 1960, fiul lui Maherzia GUEDIRA, căsătorit cu Ghazoua BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titular al CNI nr. 00642271.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

31.

Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 noiembrie 1949, fiul lui Selma HASSEN, fotograf-jurnalist în Germania, domiciliat la adresa 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02951793.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

32.

Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 13 martie 1947, căsătorit cu Zohra BEN AMMAR, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa rue El Moez – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02800443.

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

33.

Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisiană, născută la Hammam-Sousse la data de 16 mai 1952, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Fathi REFAT, reprezentant al Tunisair, domiciliată la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titulară a CNI nr. 02914657.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

34.

Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI

Tunisiană, născută la Sousse la data de 18 septembrie 1956, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Sadok Habib MHIRI, director de întreprindere, domiciliată la adresa avenue de l'Imam Muslim- Khezama ouest-Sousse, titulară a CNI nr. 02804872.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

35.

Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la data de 28 octombrie 1938, fiul lui Selma HASSEN, pensionar, soț al decedatei Selma MANSOUR, domiciliat la adresa 255 cité El Bassatine – Monastir, titular al CNI nr. 028106l4.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

36.

Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Tunis la data de 21 octombrie 1969, fiul lui Selma MANSOUR, căsătorit cu Monia CHEDLI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa avenue Hédi Nouira – Monastir, titular al CNI nr. 04180053.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

37.

Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Monastir la data de 29 aprilie 1974, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, director de întreprindere, domiciliat la adresa 83 Cap Marina – Monastir, titular al CNI nr. 04186963.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

38.

Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Monastir la data de 12 octombrie 1972, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, exportator și importator comercial, domiciliat la adresa avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, titular al CNI nr. 04192479.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

39.

Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Monastir la data de 8 martie 1980, fiica lui Selma MANSOUR, căsătorită cu Zied JAZIRI, secretară a unei societăți, domiciliată la adresa rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 06810509.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

40.

Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 8 octombrie 1978, fiul lui Hayet BEN ALI, director al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590835.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

41.

Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 9 august 1977, fiul lui Hayet BEN ALI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590836.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisiană, născută la Monastir la data de 30 august 1982, fiica lui Hayet BEN ALI, căsătorită cu Badreddine BENNOUR, domiciliată la adresa rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 08434380.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

43.

Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisian, născut la Sousse la data de 13 ianuarie 1970, fiul lui Naïma BEN ALI, șef de serviciu la Tunisair, domiciliat la adresa Résidence les Jardins, apt. 8C, bloc b – El Menzah 8 – l'Ariana, titular al CNI nr. 05514395.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

44.

Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 octombrie 1967, fiul lui Naïma BEN ALI, responsabil de misiune la Ministerul Transporturilor, domiciliat la adresa 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2 – Tunis, titular al CNI nr. 05504161.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

45.

Montassar Ben Habib Ben.Bouali LTAIEF

Tunisian, născut la Sousse la data de 3 ianuarie 1973, fiul lui Naïma BEN ALI, căsătorit cu Lamia JEGHAM, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 13 lotissement Ennakhil – Kantaoui – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05539378.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

46.

Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la Paris la data de 27 octombrie 1966, fiul lui Paulette HAZAT, director al unei societăți, domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05515496 (dublă cetățenie).

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

47.

Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI

Cetățenie tunisiană și franceză; născut la Le Petit Quevilly (76) la data de 6 aprilie 1971 (sau la data de 16 aprilie, conform cărții de identitate tunisiene); fiul lui Tijani BEN ALI, născut la 9 februarie 1932, și al lui Paulette HAZET (sau HAZAT), născută la 23 februarie 1936; căsătorit cu Amel SAIED (sau SAID); administrator al unei societăți; domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, conform CNI tunisiene nr. 00297112; domiciliat la adresa 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77), conform CNI franceze nr. 111277501841.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

48.

Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Tunis la data de 28 august 1974, fiul lui Leila DEROUICHE, director comercial, domiciliat la adresa 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, titular al CNI nr. 04622472.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/112 AL COMISIEI

din 27 ianuarie 2016

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183 litera (b),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (2), în special articolul 5 alineatul (6) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină.

| (2) | Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine. |
| --- | --- |

(2)

Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine.

| (3) | Este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1484/95 să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1484/95 să fie modificat în consecință.

| (4) | Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, ar trebui ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării sale, |
| --- | --- |

(4)

Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, ar trebui ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 ianuarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 150, 20.5.2014, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei din 28 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de drepturi de import suplimentare și de fixare a prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru albumina din ouă, și de abrogare a Regulamentului nr. 163/67/CEE (JO L 145, 29.6.1995, p. 47).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

| Codul NC | Denumirea mărfurilor | Prețul reprezentativ
  (în EUR/100 kg) | Garanția menționată la articolul 3
  (în EUR/100 kg) | Originea (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %» | 137,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %» | 155,1
  164,0 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Bucăți dezosate, congelate, de cocoși sau de găini din specia Gallus domesticus | 310,0
  202,7
  303,3
  244,7 | 0
  29
  0
  17 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Bucăți dezosate, congelate, de curcani și de curci | 372,9
  253,9 | 0
  13 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Ouă fără coajă, uscate | 568,6 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Preparate nefierte din cocoși sau găini | 236,6 | 15 | BR |

Codul NC

Denumirea mărfurilor

Prețul reprezentativ

(în EUR/100 kg)

Garanția menționată la articolul 3

(în EUR/100 kg)

Originea (1)

0207 12 10

Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %»

137,2

0

AR

0207 12 90

Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %»

155,1

164,0

0

0

AR

BR

0207 14 10

Bucăți dezosate, congelate, de cocoși sau de găini din specia Gallus domesticus

310,0

202,7

303,3

244,7

0

29

0

17

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Bucăți dezosate, congelate, de curcani și de curci

372,9

253,9

0

13

BR

CL

0408 91 80

Ouă fără coajă, uscate

568,6

0

AR

1602 32 11

Preparate nefierte din cocoși sau găini

236,6

15

BR

---

(1)  Nomenclatorul țărilor stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul «ZZ» reprezintă «alte origini».”

1

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/16

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/113 AL COMISIEI

din 28 ianuarie 2016

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de bare din oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7 alineatul (4),

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (1) | La 30 aprilie 2015, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „procedură antidumping”) cu privire la importurile în Uniune de bare din oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat (denumite în continuare „bare de armătură HFP”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 aprilie 2015, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „procedură antidumping”) cu privire la importurile în Uniune de bare din oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat (denumite în continuare „bare de armătură HFP”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 17 martie 2015 de Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de bare de armătură HFP. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultate din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 17 martie 2015 de Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de bare de armătură HFP. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultate din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

prima facie

1.2.   Înregistrare

Înregistrare

| (3) | În urma unei cereri depuse de reclamant, susținută de probele necesare, la 17 decembrie 2015 Comisia a adoptat Regulamentul (UE) 2015/2386 (3), care prevede obligativitatea înregistrării importurilor de bare de armătură HFP originare din RPC începând cu 19 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(3)

În urma unei cereri depuse de reclamant, susținută de probele necesare, la 17 decembrie 2015 Comisia a adoptat Regulamentul (UE) 2015/2386 (3), care prevede obligativitatea înregistrării importurilor de bare de armătură HFP originare din RPC începând cu 19 decembrie 2015.

3

1.3.   Părțile vizate de anchetă

Părțile vizate de anchetă

| (4) | Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți, precum și autoritățile chineze cu privire la deschiderea anchetei. Comisia a informat părțile interesate în avizul de deschidere că a ales în mod provizoriu Emiratele Arabe Unite ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și a invitat părțile să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți, precum și autoritățile chineze cu privire la deschiderea anchetei. Comisia a informat părțile interesate în avizul de deschidere că a ales în mod provizoriu Emiratele Arabe Unite ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și a invitat părțile să își prezinte observațiile cu privire la această alegere.

| (5) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(5)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

1.4.   Eșantionare

Eșantionare

| (6) | Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din țara în cauză, de importatori neafiliați și de producători din Uniune implicați în procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea eșantiona societățile care vor fi supuse anchetei în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din țara în cauză, de importatori neafiliați și de producători din Uniune implicați în procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea eșantiona societățile care vor fi supuse anchetei în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(a)   Eșantionarea producătorilor-exportatori

Eșantionarea producătorilor-exportatori

| (7) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din țara în cauză au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat autorităților chineze să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din țara în cauză au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat autorităților chineze să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (8) | În total, trei grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate, au fost de acord să fie incluși în eșantion și au solicitat o examinare individuală în cazul în care nu ar fi incluși în eșantion. Având în vedere numărul mic de societăți cooperante (în total, trei grupuri alcătuite din șase producători, trei exportatori afiliați din China și doi exportatori afiliați din Singapore), Comisia a decis că nu este necesară eșantionarea în ceea ce privește producătorii-exportatori din țara în cauză. |
| --- | --- |

(8)

În total, trei grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate, au fost de acord să fie incluși în eșantion și au solicitat o examinare individuală în cazul în care nu ar fi incluși în eșantion. Având în vedere numărul mic de societăți cooperante (în total, trei grupuri alcătuite din șase producători, trei exportatori afiliați din China și doi exportatori afiliați din Singapore), Comisia a decis că nu este necesară eșantionarea în ceea ce privește producătorii-exportatori din țara în cauză.

(b)   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (9) | Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul a fost alcătuit inițial din patru producători cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de bare de armătură HFP din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului de vânzări către clienți neafiliați. De asemenea, părțile interesate au fost invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații cu privire la eșantionul propus. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 90 % din producția totală estimată a Uniunii. Eșantionul este considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul a fost alcătuit inițial din patru producători cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de bare de armătură HFP din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului de vânzări către clienți neafiliați. De asemenea, părțile interesate au fost invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații cu privire la eșantionul propus. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 90 % din producția totală estimată a Uniunii. Eșantionul este considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune.

(c)   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (10) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor importatorilor neafiliați li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor importatorilor neafiliați li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (11) | În total, patru importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul limitat de importatori cooperanți, Comisia a decis că nu este necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(11)

În total, patru importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul limitat de importatori cooperanți, Comisia a decis că nu este necesară eșantionarea.

1.5.   Formulare de cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

Formulare de cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (12) | În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis formulare de cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață autorităților și producătorilor-exportatori cooperanți din RPC. Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. |
| --- | --- |

(12)

În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis formulare de cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață autorităților și producătorilor-exportatori cooperanți din RPC. Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.

1.6.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (13) | Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri la chestionare de la cele trei (grupuri de) producători-exportatori cooperanți din RPC, cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, patru importatori neafiliați, cinci utilizatori neafiliați și patru utilizatori afiliați. Doi importatori neafiliați și trei utilizatori neafiliați și-au retras ulterior cooperarea. |
| --- | --- |

(13)

Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri la chestionare de la cele trei (grupuri de) producători-exportatori cooperanți din RPC, cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, patru importatori neafiliați, cinci utilizatori neafiliați și patru utilizatori afiliați. Doi importatori neafiliați și trei utilizatori neafiliați și-au retras ulterior cooperarea.

| (14) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate și considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:






  (a) | Producători din Uniune







  — | Celsa UK, Regatul Unit |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate și considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:

(a)

Producători din Uniune

Producători din Uniune

—

Celsa UK, Regatul Unit

| — | Megasa Siderur, Spania |
| --- | --- |

—

Megasa Siderur, Spania

| — | Riva Acier, Franța |
| --- | --- |

—

Riva Acier, Franța

| — | SN Maia, Portugalia |
| --- | --- |

—

SN Maia, Portugalia

| (b) | Importatori neafiliați din Uniune







  — | Ronly Ltd, Regatul Unit |
| --- | --- | --- |

(b)

Importatori neafiliați din Uniune

Importatori neafiliați din Uniune

—

Ronly Ltd, Regatul Unit

| (c) | Utilizatori din Uniune | Utilizatori afiliați:






  — | BRC, Regatul Unit |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Utilizatori din Uniune

Utilizatori din Uniune

Utilizatori afiliați:

—

BRC, Regatul Unit

| — | Express Limited, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Express Limited, Regatul Unit

| — | Rom, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Rom, Regatul Unit

| — | Romtech, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Romtech, Regatul Unit

| | Utilizatori neafiliați:






  — | Capital, Regatul Unit |
| --- | --- | --- |

Utilizatori neafiliați:

—

Capital, Regatul Unit

| — | Roe Bros and Northwest Steel, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Roe Bros and Northwest Steel, Regatul Unit

| (d) | Producători-exportatori din RPC







  — | Jiangyin Xicheng Group:






  — | Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Producători-exportatori din RPC

Producători-exportatori din RPC

—

Jiangyin Xicheng Group:

—

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

| — | Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

| — | Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (exportator afiliat din RPC) |
| --- | --- |

—

Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (exportator afiliat din RPC)

| — | Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (exportator afiliat din RPC) |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (exportator afiliat din RPC)

| — | Jiangsu Yonggang Group:






  — | Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Yonggang Group:

—

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

| — | Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

| — | Jiangsu Shagang Group:






  — | Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group:

—

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

| — | Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (exportator afiliat din RPC) |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (exportator afiliat din RPC)

| (e) | Producător din țara analogă







  — | ArcelorMittal South Africa (Africa de Sud) |
| --- | --- | --- |

(e)

Producător din țara analogă

Producător din țara analogă

—

ArcelorMittal South Africa (Africa de Sud)

| (15) | Comisia nu a vizitat sediile celor doi exportatori afiliați ai societăților chineze cooperante din Singapore, și anume Lianfeng International PTE., Ltd. (exportator afiliat al Yonggang Group) și Xinsha International PTE, Ltd. (exportator afiliat al Shagang Group). Cu toate acestea, fișierele și conturile acestora, în măsura în care au fost solicitate de către Comisie, au fost puse la dispoziție pentru inspecție în timpul vizitelor la fața locului la sediul producătorilor afiliați respectivi din RPC. |
| --- | --- |

(15)

Comisia nu a vizitat sediile celor doi exportatori afiliați ai societăților chineze cooperante din Singapore, și anume Lianfeng International PTE., Ltd. (exportator afiliat al Yonggang Group) și Xinsha International PTE, Ltd. (exportator afiliat al Shagang Group). Cu toate acestea, fișierele și conturile acestora, în măsura în care au fost solicitate de către Comisie, au fost puse la dispoziție pentru inspecție în timpul vizitelor la fața locului la sediul producătorilor afiliați respectivi din RPC.

1.7.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (16) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). Datorită circumstanțelor specifice de pe piață în 2011 descrise în considerentul 148, ponderea aferentă anului 2011 în analiza prejudiciului a fost redusă și, în consecință, s-a pus un accent mai puternic pe evoluțiile înregistrate începând din 1 ianuarie 2012. Astfel, indicii se bazează pe anul 2012, după caz. |
| --- | --- |

(16)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). Datorită circumstanțelor specifice de pe piață în 2011 descrise în considerentul 148, ponderea aferentă anului 2011 în analiza prejudiciului a fost redusă și, în consecință, s-a pus un accent mai puternic pe evoluțiile înregistrate începând din 1 ianuarie 2012. Astfel, indicii se bazează pe anul 2012, după caz.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (17) | Produsul care face obiectul anchetei este reprezentat de bare din fier sau oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat și tije din fier, din oțel nealiat sau din oțel aliat (cu excepția oțelului inoxidabil, a oțelului rapid și a oțelului silico-manganos), simplu laminate la cald, inclusiv cele torsionate după laminare; aceste bare și tije prezintă crestături, caneluri, nervuri sau alte deformări, adâncite sau în relief, produse în timpul procesului de laminare, sau au fost torsionate după laminare. Principala caracteristică a materialelor cu rezistență ridicată la oboseală este capacitatea de a suporta o presiune repetată fără a se rupe și, în special, capacitatea de a rezista la peste 4,5 milioane de cicluri de oboseală utilizând un raport de solicitare (min/max) de 0,2 și un interval de solicitare care depășește 150 MPa. |
| --- | --- |

(17)

Produsul care face obiectul anchetei este reprezentat de bare din fier sau oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat și tije din fier, din oțel nealiat sau din oțel aliat (cu excepția oțelului inoxidabil, a oțelului rapid și a oțelului silico-manganos), simplu laminate la cald, inclusiv cele torsionate după laminare; aceste bare și tije prezintă crestături, caneluri, nervuri sau alte deformări, adâncite sau în relief, produse în timpul procesului de laminare, sau au fost torsionate după laminare. Principala caracteristică a materialelor cu rezistență ridicată la oboseală este capacitatea de a suporta o presiune repetată fără a se rupe și, în special, capacitatea de a rezista la peste 4,5 milioane de cicluri de oboseală utilizând un raport de solicitare (min/max) de 0,2 și un interval de solicitare care depășește 150 MPa.

| (18) | Definiția produsului corespunde cerințelor standardului britanic BS4449 și se distinge în mod obișnuit prin certificarea CARES și prin marcajele care figurează chiar pe barele de armătură. Prin urmare, în ciuda opiniei exprimate de anumite părți interesate, nu există nicio problemă de implementare practică a măsurilor. |
| --- | --- |

(18)

Definiția produsului corespunde cerințelor standardului britanic BS4449 și se distinge în mod obișnuit prin certificarea CARES și prin marcajele care figurează chiar pe barele de armătură. Prin urmare, în ciuda opiniei exprimate de anumite părți interesate, nu există nicio problemă de implementare practică a măsurilor.

| (19) | Produsul în cauză constă în produsele descrise în considerentul 17 de mai sus, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 și ex 7228 30 89. |
| --- | --- |

(19)

Produsul în cauză constă în produsele descrise în considerentul 17 de mai sus, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 și ex 7228 30 89.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (20) | Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și din țara analogă, precum și produsul fabricat de industria din Uniune și vândut pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări. Prin urmare, acestea sunt considerate în mod provizoriu a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și din țara analogă, precum și produsul fabricat de industria din Uniune și vândut pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări. Prin urmare, acestea sunt considerate în mod provizoriu a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Introducere

Introducere

| (21) | Șase producători-exportatori chinezi care fac parte din trei grupuri (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group și Jiangsu Shagang Group) au cooperat la anchetă. Aceștia au reprezentat peste 95 % din totalul exporturilor chineze către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Toate societățile au exportat către Uniune prin intermediul unor exportatori afiliați stabiliți în RPC și/sau Singapore. |
| --- | --- |

(21)

Șase producători-exportatori chinezi care fac parte din trei grupuri (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group și Jiangsu Shagang Group) au cooperat la anchetă. Aceștia au reprezentat peste 95 % din totalul exporturilor chineze către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Toate societățile au exportat către Uniune prin intermediul unor exportatori afiliați stabiliți în RPC și/sau Singapore.

| (22) | Două dintre grupurile cooperante, Jiangsu Yonggang și Jiangsu Shagang, sunt afiliate prin deținerea în comun a unuia dintre producătorii-exportatori de bare de armătură HFP, fapt care a fost admis în răspunsurile la chestionar de ambele grupuri. Cu toate acestea, societățile au afirmat că cele două grupuri ar trebui să fie tratate, totuși, ca entități separate în cadrul anchetei. Societățile au subliniat, printre altele, că nu participă la procesele de luare a deciziilor ale celeilalte, că nu există nicio legătură operațională între ele și că liniile de producție sunt separate și canalele de distribuție de vânzări pe piețele interne și internaționale sunt complet independente. |
| --- | --- |

(22)

Două dintre grupurile cooperante, Jiangsu Yonggang și Jiangsu Shagang, sunt afiliate prin deținerea în comun a unuia dintre producătorii-exportatori de bare de armătură HFP, fapt care a fost admis în răspunsurile la chestionar de ambele grupuri. Cu toate acestea, societățile au afirmat că cele două grupuri ar trebui să fie tratate, totuși, ca entități separate în cadrul anchetei. Societățile au subliniat, printre altele, că nu participă la procesele de luare a deciziilor ale celeilalte, că nu există nicio legătură operațională între ele și că liniile de producție sunt separate și canalele de distribuție de vânzări pe piețele interne și internaționale sunt complet independente.

| (23) | Cu privire la această afirmație, având în vedere natura și importanța relației dintre grupuri, și anume faptul că una dintre societățile unui grup este cel mai mare acționar unic la principalul producător al produsului în cauză din al doilea grup și că funcționarii primei societăți sunt prezenți în principalele organisme statutare ale celei de-a doua societăți, concluzia preliminară a Comisiei este că cele două grupuri ar trebui să fie tratate ca fiind afiliate. Astfel, se aplică o taxă provizorie medie ponderată pentru societățile din ambele grupuri. |
| --- | --- |

(23)

Cu privire la această afirmație, având în vedere natura și importanța relației dintre grupuri, și anume faptul că una dintre societățile unui grup este cel mai mare acționar unic la principalul producător al produsului în cauză din al doilea grup și că funcționarii primei societăți sunt prezenți în principalele organisme statutare ale celei de-a doua societăți, concluzia preliminară a Comisiei este că cele două grupuri ar trebui să fie tratate ca fiind afiliate. Astfel, se aplică o taxă provizorie medie ponderată pentru societățile din ambele grupuri.

| (24) | Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți din RPC nu a solicitat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți din RPC nu a solicitat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.2.   Țara analogă

Țara analogă

| (25) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că propune Emiratele Arabe Unite ca țară analogă adecvată și le-a invitat să prezinte observații în această privință. Cu toate acestea, producătorii cunoscuți și contactați ai produsului în cauză din țara respectivă nu au cooperat cu Comisia. |
| --- | --- |

(25)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că propune Emiratele Arabe Unite ca țară analogă adecvată și le-a invitat să prezinte observații în această privință. Cu toate acestea, producătorii cunoscuți și contactați ai produsului în cauză din țara respectivă nu au cooperat cu Comisia.

| (26) | De asemenea, Comisia a examinat dacă orice altă țară cu economie de piață în care sunt produse bare de armătură HFP ar putea constitui o țară analogă adecvată. Conform informațiilor puse la dispoziția Comisiei în plângere, în observațiile transmise de părți și în datele Eurostat, celelalte țări producătoare de bare de armătură HFP sunt Egipt, Oman, Qatar, Arabia Saudită, Africa de Sud, Turcia și Ucraina. În total, 38 de potențiali producători ai produsului în cauză din țările menționate au fost contactați de către Comisie. |
| --- | --- |

(26)

De asemenea, Comisia a examinat dacă orice altă țară cu economie de piață în care sunt produse bare de armătură HFP ar putea constitui o țară analogă adecvată. Conform informațiilor puse la dispoziția Comisiei în plângere, în observațiile transmise de părți și în datele Eurostat, celelalte țări producătoare de bare de armătură HFP sunt Egipt, Oman, Qatar, Arabia Saudită, Africa de Sud, Turcia și Ucraina. În total, 38 de potențiali producători ai produsului în cauză din țările menționate au fost contactați de către Comisie.

| (27) | O singură societate, situată în Africa de Sud, a cooperat. Societatea respectivă a răspuns la chestionarul de țară analogă și a fost de acord cu verificarea la fața locului a răspunsului său. Un alt producător stabilit în Turcia și-a exprimat inițial dorința de a coopera, însă în final nu a transmis un răspuns la chestionar, în ciuda unor încercări repetate ale Comisiei de a obține răspunsul. |
| --- | --- |

(27)

O singură societate, situată în Africa de Sud, a cooperat. Societatea respectivă a răspuns la chestionarul de țară analogă și a fost de acord cu verificarea la fața locului a răspunsului său. Un alt producător stabilit în Turcia și-a exprimat inițial dorința de a coopera, însă în final nu a transmis un răspuns la chestionar, în ciuda unor încercări repetate ale Comisiei de a obține răspunsul.

| (28) | În ceea ce privește societatea în cauză din Africa de Sud, Asociația Chineză pentru Fier și Oțel („China Iron and Steel Association” – denumită în continuare „CISA”), o parte interesată în prezenta procedură, a atras atenția asupra faptului că societatea respectivă este o filială a unuia dintre producătorii din UE care a susținut plângerea. Potrivit CISA, există îndoieli privind obiectivitatea oricăror date furnizate de societatea respectivă. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește societatea în cauză din Africa de Sud, Asociația Chineză pentru Fier și Oțel („China Iron and Steel Association” – denumită în continuare „CISA”), o parte interesată în prezenta procedură, a atras atenția asupra faptului că societatea respectivă este o filială a unuia dintre producătorii din UE care a susținut plângerea. Potrivit CISA, există îndoieli privind obiectivitatea oricăror date furnizate de societatea respectivă.

| (29) | Cu privire la această afirmație, trebuie să se menționeze mai întâi că posibilitățile de alegere ale Comisiei în ceea ce privește țara analogă sunt limitate din cauza lipsei de cooperare din partea altor țări. În al doilea rând, relația dintre societatea din țară analogă și producătorul din UE nu este relevantă în sensul anchetei. Comisia menționează că, chiar dacă producătorii din țările analoge sunt afiliați producătorilor din Uniune, o astfel de legătură nu invalidează și nici nu afectează stabilirea valorii normale pe baza datelor verificate, ceea ce a fost confirmat de recenta hotărâre a Curții de Justiție într-o cauză similară (4). În plus, nu există niciun motiv specific pentru a pune la îndoială utilizarea datelor respectivului producător din țara analogă care au fost verificate în mod corespunzător. Mai mult, în ceea ce privește Africa de Sud, piața internă de bare de armătură HFP este relativ deschisă, nu este protejată de taxe vamale de import în ceea ce privește produsul în cauză, prezintă concurență internă la nivelul mai multor producători interni, iar importurile au o cotă de piață considerabilă de 13 %. Producătorul verificat din țara analogă are vânzări considerabile pe piața internă și la export, deținând o cotă pe piața sa internă cuprinsă între 13 % și 23 %. Acesta produce tipuri comparabile de produs similar cu cele exportate în Uniune de producătorii chinezi. |
| --- | --- |

(29)

Cu privire la această afirmație, trebuie să se menționeze mai întâi că posibilitățile de alegere ale Comisiei în ceea ce privește țara analogă sunt limitate din cauza lipsei de cooperare din partea altor țări. În al doilea rând, relația dintre societatea din țară analogă și producătorul din UE nu este relevantă în sensul anchetei. Comisia menționează că, chiar dacă producătorii din țările analoge sunt afiliați producătorilor din Uniune, o astfel de legătură nu invalidează și nici nu afectează stabilirea valorii normale pe baza datelor verificate, ceea ce a fost confirmat de recenta hotărâre a Curții de Justiție într-o cauză similară (4). În plus, nu există niciun motiv specific pentru a pune la îndoială utilizarea datelor respectivului producător din țara analogă care au fost verificate în mod corespunzător. Mai mult, în ceea ce privește Africa de Sud, piața internă de bare de armătură HFP este relativ deschisă, nu este protejată de taxe vamale de import în ceea ce privește produsul în cauză, prezintă concurență internă la nivelul mai multor producători interni, iar importurile au o cotă de piață considerabilă de 13 %. Producătorul verificat din țara analogă are vânzări considerabile pe piața internă și la export, deținând o cotă pe piața sa internă cuprinsă între 13 % și 23 %. Acesta produce tipuri comparabile de produs similar cu cele exportate în Uniune de producătorii chinezi.

4

| (30) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat în stadiul actual al procedurii că Africa de Sud este o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat în stadiul actual al procedurii că Africa de Sud este o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

3.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (31) | Astfel cum se menționează în considerentul 24 de mai sus, valoarea normală pentru producătorii-exportatori din RPC a fost stabilită pe baza valorii construite în țara analogă, în cazul de față Africa de Sud, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(31)

Astfel cum se menționează în considerentul 24 de mai sus, valoarea normală pentru producătorii-exportatori din RPC a fost stabilită pe baza valorii construite în țara analogă, în cazul de față Africa de Sud, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (32) | Pentru această determinare, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorul cooperant din țara analogă a fost reprezentativ, și anume dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză realizate de fiecare dintre respectivii exportatori chinezi cooperanți către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne totale din țara analogă au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(32)

Pentru această determinare, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorul cooperant din țara analogă a fost reprezentativ, și anume dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză realizate de fiecare dintre respectivii exportatori chinezi cooperanți către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne totale din țara analogă au fost reprezentative.

| (33) | În continuare, Comisia a făcut aceeași comparație pentru fiecare tip de produs, și anume s-a examinat dacă vânzările interne ale unui anumit tip de produs din țara analogă au fost reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a constatat că vânzările de pe piața internă din țara analogă nu au fost reprezentative pentru niciunul dintre tipurile de produse cu privire la oricare dintre exportatorii chinezi. |
| --- | --- |

(33)

În continuare, Comisia a făcut aceeași comparație pentru fiecare tip de produs, și anume s-a examinat dacă vânzările interne ale unui anumit tip de produs din țara analogă au fost reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a constatat că vânzările de pe piața internă din țara analogă nu au fost reprezentative pentru niciunul dintre tipurile de produse cu privire la oricare dintre exportatorii chinezi.

| (34) | Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costul mediu de fabricare al tipului de produs relevant costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) medii ponderate suportate (1 %-5 %) și profitul mediu ponderat realizat (10 %-20 %) de producătorul din țara analogă pentru vânzările interne, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(34)

Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costul mediu de fabricare al tipului de produs relevant costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) medii ponderate suportate (1 %-5 %) și profitul mediu ponderat realizat (10 %-20 %) de producătorul din țara analogă pentru vânzările interne, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă.

3.4.   Prețul de export

Prețul de export

| (35) | Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie prin intermediul unor exportatori afiliați din China și/sau Singapore, fie prin intermediul unor societăți comerciale independente, situate în China. |
| --- | --- |

(35)

Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie prin intermediul unor exportatori afiliați din China și/sau Singapore, fie prin intermediul unor societăți comerciale independente, situate în China.

| (36) | Prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit primilor clienți independenți, aceștia fiind importatori din Uniune sau societăți comerciale din RPC. |
| --- | --- |

(36)

Prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit primilor clienți independenți, aceștia fiind importatori din Uniune sau societăți comerciale din RPC.

3.5.   Comparație

Comparație

| (37) | Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(37)

Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (38) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(38)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (39) | Pe această bază, s-au făcut ajustări pentru costurile de transport, costurile de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane, în cazul în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor. Ajustările totale s-au situat între 5 % și 10 %. |
| --- | --- |

(39)

Pe această bază, s-au făcut ajustări pentru costurile de transport, costurile de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane, în cazul în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor. Ajustările totale s-au situat între 5 % și 10 %.

| (40) | China aplică o politică de rambursare numai parțială a TVA-ului la export. 4 % din TVA nu sunt rambursate. Pentru a se asigura că valoarea normală a fost exprimată la același nivel de impozitare ca prețul de export, aceasta a fost ajustată în sus cu acea parte din TVA percepută la exportul de bare de armătură HFP care nu a fost rambursată producătorilor-exportatori chinezi (5). |
| --- | --- |

(40)

China aplică o politică de rambursare numai parțială a TVA-ului la export. 4 % din TVA nu sunt rambursate. Pentru a se asigura că valoarea normală a fost exprimată la același nivel de impozitare ca prețul de export, aceasta a fost ajustată în sus cu acea parte din TVA percepută la exportul de bare de armătură HFP care nu a fost rambursată producătorilor-exportatori chinezi (5).

5

3.6.   Marjele de dumping

Marjele de dumping

| (41) | Astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare grup cooperant de societăți, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. |
| --- | --- |

(41)

Astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare grup cooperant de societăți, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză.

| (42) | Astfel cum se explică în considerentul 23, Comisia a concluzionat că două dintre grupurile cooperante de societăți ar trebui să fie tratate ca fiind afiliate. |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum se explică în considerentul 23, Comisia a concluzionat că două dintre grupurile cooperante de societăți ar trebui să fie tratate ca fiind afiliate.

| (43) | Prin urmare, s-a stabilit o marjă de dumping unică pentru producătorii-exportatori din cele două grupuri prin exprimarea sumei valorilor lor individuale de dumping ca procent din suma valorilor lor CIF construite (în urma prezenței unor exportatori afiliați) la frontiera Uniunii. |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, s-a stabilit o marjă de dumping unică pentru producătorii-exportatori din cele două grupuri prin exprimarea sumei valorilor lor individuale de dumping ca procent din suma valorilor lor CIF construite (în urma prezenței unor exportatori afiliați) la frontiera Uniunii.

| (44) | În ceea ce privește marja de dumping la nivel național, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. În acest scop, s-a făcut o comparație între cantitățile de export totale ale producătorilor-exportatori cooperanți și totalul importurilor din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Având în vedere că nivelul de cooperare a fost ridicat, marja de dumping la nivel național a fost stabilită în mod provizoriu la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește marja de dumping la nivel național, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. În acest scop, s-a făcut o comparație între cantitățile de export totale ale producătorilor-exportatori cooperanți și totalul importurilor din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Având în vedere că nivelul de cooperare a fost ridicat, marja de dumping la nivel național a fost stabilită în mod provizoriu la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți.

| (45) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:






  Societate | Marjă de dumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. | 66,0 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. | 66,0 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. | 51,5 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. | 51,5 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. | 51,5 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. | 51,5 |
| Toate celelalte societăți | 66,0 |

(45)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping provizorie (%)

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

66,0

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

66,0

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

51,5

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

51,5

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

51,5

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

51,5

Toate celelalte societăți

66,0

4.   INDUSTRIA DIN UNIUNE

INDUSTRIA DIN UNIUNE

4.1.   Industria din Uniune

Industria din Uniune

| (46) | Produsul similar a fost fabricat de către 11 producători din Uniune. Aceștia sunt considerați a constitui industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(46)

Produsul similar a fost fabricat de către 11 producători din Uniune. Aceștia sunt considerați a constitui industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

| (47) | O parte interesată a solicitat Comisiei să clarifice dacă industria din Uniune se limitează la o anumită regiune în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

O parte interesată a solicitat Comisiei să clarifice dacă industria din Uniune se limitează la o anumită regiune în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază.

| (48) | Comisia răspunde în această privință că, deși utilizatorii produsului în cauză sunt situați numai în Regatul Unit și Irlanda, producătorii produsului similar sunt stabiliți în mai multe state membre și nu doar în Regatul Unit și Irlanda. Prin urmare, conceptul „industria din Uniune” este interpretat ca referindu-se la producătorii din întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(48)

Comisia răspunde în această privință că, deși utilizatorii produsului în cauză sunt situați numai în Regatul Unit și Irlanda, producătorii produsului similar sunt stabiliți în mai multe state membre și nu doar în Regatul Unit și Irlanda. Prin urmare, conceptul „industria din Uniune” este interpretat ca referindu-se la producătorii din întreaga Uniune.

4.2.   Producția din Uniune

Producția din Uniune

| (49) | Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, cum ar fi informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune anterior și ulterior deschiderii anchetei și răspunsurile la chestionare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, au fost utilizate pentru a stabili producția totală a Uniunii pentru perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(49)

Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, cum ar fi informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune anterior și ulterior deschiderii anchetei și răspunsurile la chestionare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, au fost utilizate pentru a stabili producția totală a Uniunii pentru perioada de anchetă.

| (50) | Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 506 000 de tone în cursul perioadei de anchetă. Această cifră include producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți, constituind întreaga industrie din Uniune. |
| --- | --- |

(50)

Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 506 000 de tone în cursul perioadei de anchetă. Această cifră include producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți, constituind întreaga industrie din Uniune.

4.3.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (51) | Astfel cum se menționează în considerentul 9 de mai sus, patru producători din Uniune au fost incluși în eșantion, reprezentând 90 % din producția totală estimată din Uniune a produsului similar. |
| --- | --- |

(51)

Astfel cum se menționează în considerentul 9 de mai sus, patru producători din Uniune au fost incluși în eșantion, reprezentând 90 % din producția totală estimată din Uniune a produsului similar.

4.4.   Piața liberă și piața captivă

Piața liberă și piața captivă

| (52) | Pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu și pentru a determina consumul și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune, Comisia a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar a industriei din Uniune a trebuit să fie luată în considerare în cadrul analizei. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu și pentru a determina consumul și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune, Comisia a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar a industriei din Uniune a trebuit să fie luată în considerare în cadrul analizei.

| (53) | Barele de armătură HFP sunt utilizate de fabricanți care taie și îndoaie barele de armătură în forme și lungimi personalizate și le livrează pe șantierele de construcții. Comisia a constatat că o parte substanțială (56 %) a producției producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost destinată utilizării captive. De fapt, barele de armătură HFP au fost vândute de către un producător din Uniune unor societăți afiliate care nu aveau libertatea de a alege furnizorii. |
| --- | --- |

(53)

Barele de armătură HFP sunt utilizate de fabricanți care taie și îndoaie barele de armătură în forme și lungimi personalizate și le livrează pe șantierele de construcții. Comisia a constatat că o parte substanțială (56 %) a producției producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost destinată utilizării captive. De fapt, barele de armătură HFP au fost vândute de către un producător din Uniune unor societăți afiliate care nu aveau libertatea de a alege furnizorii.

| (54) | Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, întrucât produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe exercitate de importuri, iar prețurile sunt stabilite în cadrul grupului și, prin urmare, nu sunt fiabile. În schimb, producția destinată vânzării pe piața liberă este în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere. |
| --- | --- |

(54)

Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, întrucât produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe exercitate de importuri, iar prețurile sunt stabilite în cadrul grupului și, prin urmare, nu sunt fiabile. În schimb, producția destinată vânzării pe piața liberă este în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere.

| (55) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție de bare de armătură HFP și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Acești factori sunt: vânzările, cota de piață, prețurile unitare, costul unitar, rentabilitatea și fluxul de lichidități. Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Acești factori sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, investițiile, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție de bare de armătură HFP și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Acești factori sunt: vânzările, cota de piață, prețurile unitare, costul unitar, rentabilitatea și fluxul de lichidități. Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Acești factori sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, investițiile, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere.

| (56) | Comisia remarcă faptul că această analiză este în conformitate cu jurisprudența instanțelor Uniunii și a OMC (6). |
| --- | --- |

(56)

Comisia remarcă faptul că această analiză este în conformitate cu jurisprudența instanțelor Uniunii și a OMC (6).

6

5.   PREJUDICIU

PREJUDICIU

5.1.   Consumul din Uniune

Consumul din Uniune

| (57) | Consumul din Uniune a fost stabilit pe baza volumului total de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și importurile totale. Anul 2011 a fost caracterizat printr-un nivel scăzut al consumului Uniunii în comparație cu restul perioadei examinate. Cu toate acestea, situația de pe piață s-a îmbunătățit, astfel cum arată tabelul de mai jos, și consumul din Uniune a crescut cu 50 % între 2011 și perioada de anchetă și cu 38 % între 2012 și perioada de anchetă. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul (în tone) | 546 359 | 595 797 | 628 099 | 854 328 | 822 060 |
| Indice (2012 = 100) | 92 | 100 | 105 | 143 | 138 |
| Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea și răspunsurile la chestionar. |

(57)

Consumul din Uniune a fost stabilit pe baza volumului total de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și importurile totale. Anul 2011 a fost caracterizat printr-un nivel scăzut al consumului Uniunii în comparație cu restul perioadei examinate. Cu toate acestea, situația de pe piață s-a îmbunătățit, astfel cum arată tabelul de mai jos, și consumul din Uniune a crescut cu 50 % între 2011 și perioada de anchetă și cu 38 % între 2012 și perioada de anchetă.

2011

2012

2013

2014

PA

Consumul (în tone)

546 359

595 797

628 099

854 328

822 060

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

92

92

100

100

105

105

143

143

138

138

Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea și răspunsurile la chestionar.

Sursa:

5.2.   Importurile în Uniune din țara în cauză

Importurile în Uniune din țara în cauză

5.2.1.   Volumul și cota de piață a importurilor vizate

Volumul și cota de piață a importurilor vizate

| (58) | În cursul perioadei examinate, s-a constatat că importurile în Uniune din Republica Populară Chineză, care au început abia în 2013, au evoluat în ceea ce privește volumul și cota de piață după cum urmează: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | | | 49 480 | 279 484 | 292 304 |
| Indice (2013 = 100) | | | 100 | 565 | 591 |
| Cota de piață din consumul UE (%) | | | 7,9 | 32,7 | 35,6 |
| Cota de piață pe piața liberă (%) | | | 11,7 | 45,9 | 50,9 |
| Indice (2013 = 100) | | | 100 | 415 | 451 |
| Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea și răspunsurile la chestionar. |

(58)

În cursul perioadei examinate, s-a constatat că importurile în Uniune din Republica Populară Chineză, care au început abia în 2013, au evoluat în ceea ce privește volumul și cota de piață după cum urmează:

2011

2012

2013

2014

PA

Volum (tone)

49 480

279 484

292 304

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

565

565

591

591

Cota de piață din consumul UE (%)

7,9

32,7

35,6

Cota de piață pe piața liberă (%)

11,7

45,9

50,9

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

415

415

451

451

Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea și răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (59) | Volumul importurilor din China a crescut considerabil în cursul perioadei examinate, evoluând de la zero la 292 000 de tone în cursul perioadei de anchetă. Cota de piață a importurilor din China a crescut în mod semnificativ, de la 0 % la 36 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(59)

Volumul importurilor din China a crescut considerabil în cursul perioadei examinate, evoluând de la zero la 292 000 de tone în cursul perioadei de anchetă. Cota de piață a importurilor din China a crescut în mod semnificativ, de la 0 % la 36 % în cursul perioadei examinate.

5.2.2.   Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor

| (60) | Tabelul de mai jos arată prețul mediu al importurilor din China: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu (EUR/tonă) | | | 442 | 400 | 401 |
| Indice (2013 = 100) | | | 100 | 90 | 91 |
| Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală) și răspunsurile la chestionar. |

(60)

Tabelul de mai jos arată prețul mediu al importurilor din China:

2011

2012

2013

2014

PA

Preț mediu (EUR/tonă)

442

400

401

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

90

90

91

91

Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală) și răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (61) | Prețurile medii de import din China au scăzut în cursul perioadei examinate, în concordanță cu scăderea prețurilor mondiale ale minereului de fier, care este utilizat ca materie primă în China și în țara analogă (a se vedea considerentul 81 de mai jos). Prețurile de import pentru perioada de anchetă au fost stabilite pe baza prețurilor de vânzare la export verificate practicate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion. Prețurile medii de import pentru 2013 și 2014 au fost stabilite pe baza informațiilor din Baza de date de supraveghere. Comisia a luat în considerare decalajul mare de timp între datele de facturare și datele de vămuire. În cazul în care Comisia nu ar fi procedat astfel, ar fi fost comparate prețuri din perioade diferite. Prețurile de import din China au rămas sub nivelurile prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune către părți neafiliate și către părți afiliate din cursul aceleiași perioade. Astfel cum reiese din considerentul 82 de mai jos, în 2013 prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune către părți afiliate a fost de 483 EUR/tonă, iar prețul mediu de vânzare către părți neafiliate a fost de 456 EUR/tonă. În 2014, prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune către părți afiliate a fost de 464 EUR/tonă, iar prețul mediu de vânzare către părți neafiliate a fost de 434 EUR/tonă. În perioada de anchetă, prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune către părți afiliate a fost de 458 EUR/tonă, iar prețul mediu de vânzare către părți neafiliate a fost de 427 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(61)

Prețurile medii de import din China au scăzut în cursul perioadei examinate, în concordanță cu scăderea prețurilor mondiale ale minereului de fier, care este utilizat ca materie primă în China și în țara analogă (a se vedea considerentul 81 de mai jos). Prețurile de import pentru perioada de anchetă au fost stabilite pe baza prețurilor de vânzare la export verificate practicate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion. Prețurile medii de import pentru 2013 și 2014 au fost stabilite pe baza informațiilor din Baza de date de supraveghere. Comisia a luat în considerare decalajul mare de timp între datele de facturare și datele de vămuire. În cazul în care Comisia nu ar fi procedat astfel, ar fi fost comparate prețuri din perioade diferite. Prețurile de import din China au rămas sub nivelurile prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune către părți neafiliate și către părți afiliate din cursul aceleiași perioade. Astfel cum reiese din considerentul 82 de mai jos, în 2013 prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune către părți afiliate a fost de 483 EUR/tonă, iar prețul mediu de vânzare către părți neafiliate a fost de 456 EUR/tonă. În 2014, prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune către părți afiliate a fost de 464 EUR/tonă, iar prețul mediu de vânzare către părți neafiliate a fost de 434 EUR/tonă. În perioada de anchetă, prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune către părți afiliate a fost de 458 EUR/tonă, iar prețul mediu de vânzare către părți neafiliate a fost de 427 EUR/tonă.

| (62) | Pentru a determina dacă a existat o subcotare a prețurilor în perioada de anchetă, precum și amploarea acesteia, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, facturate de producătorii din Uniune incluși în eșantion unor clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la un nivel franco fabrică prin deducerea costurilor de livrare, a comisioanelor și a notelor de credit efective, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile care fac obiectul unui dumping de la producătorii chinezi incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF. Astfel cum se explică în considerentul 102 de mai jos, subcotarea a fost stabilită numai raportat la vânzările către părți neafiliate, deoarece comparația a luat în considerare doar tipurile de produse corespondente. Vânzările către părți afiliate au fost compuse în mod exclusiv din tipuri de produse care nu sunt importate din China. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a determina dacă a existat o subcotare a prețurilor în perioada de anchetă, precum și amploarea acesteia, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, facturate de producătorii din Uniune incluși în eșantion unor clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la un nivel franco fabrică prin deducerea costurilor de livrare, a comisioanelor și a notelor de credit efective, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile care fac obiectul unui dumping de la producătorii chinezi incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF. Astfel cum se explică în considerentul 102 de mai jos, subcotarea a fost stabilită numai raportat la vânzările către părți neafiliate, deoarece comparația a luat în considerare doar tipurile de produse corespondente. Vânzările către părți afiliate au fost compuse în mod exclusiv din tipuri de produse care nu sunt importate din China.

| (63) | Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, a arătat o marjă de subcotare care variază de la 1,7 % la 5,6 %. Prețurile mai mici ale importurilor care fac obiectul unui dumping în raport cu prețurile din Uniune pe parcursul perioadei examinate explică creșterea semnificativă a volumului importurilor din China și a cotei de piață deținute de importurile din China începând din 2013. |
| --- | --- |

(63)

Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, a arătat o marjă de subcotare care variază de la 1,7 % la 5,6 %. Prețurile mai mici ale importurilor care fac obiectul unui dumping în raport cu prețurile din Uniune pe parcursul perioadei examinate explică creșterea semnificativă a volumului importurilor din China și a cotei de piață deținute de importurile din China începând din 2013.

5.3.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

5.3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (64) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping din China asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează starea industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(64)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping din China asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează starea industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.

| (65) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 9, s-a utilizat eșantionarea pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(65)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 9, s-a utilizat eșantionarea pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.

| (66) | În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. În acest sens, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza (a) indicatorilor macroeconomici, și anume producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping, pentru care datele au fost colectate la nivelul întregii industrii din Uniune și pe baza (b) indicatorilor microeconomici, și anume prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costurile forței de muncă, pentru care datele au fost colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(66)

În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. În acest sens, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza (a) indicatorilor macroeconomici, și anume producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping, pentru care datele au fost colectate la nivelul întregii industrii din Uniune și pe baza (b) indicatorilor microeconomici, și anume prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costurile forței de muncă, pentru care datele au fost colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (67) | Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune anterior și ulterior deschiderii anchetei, precum și răspunsurile la chestionare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, au fost utilizate pentru a stabili indicatorii macroeconomici și, în special, datele referitoare la producătorii din Uniune neincluși în eșantion. |
| --- | --- |

(67)

Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune anterior și ulterior deschiderii anchetei, precum și răspunsurile la chestionare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, au fost utilizate pentru a stabili indicatorii macroeconomici și, în special, datele referitoare la producătorii din Uniune neincluși în eșantion.

| (68) | Indicatorii microeconomici au fost stabiliți pe baza informațiilor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în răspunsurile acestora la chestionar. |
| --- | --- |

(68)

Indicatorii microeconomici au fost stabiliți pe baza informațiilor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în răspunsurile acestora la chestionar.

| (69) | Astfel cum se explică în considerentul 103 de mai jos, subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative a fost stabilită pe baza tipurilor de produse comparabile cu importurile din China, adică a tipurilor de produse încadrate la același cod numeric al produsului și, în consecință, a exclus vânzările către clienți afiliați, compuse numai din tipuri de produse care nu sunt importate din China. Ceilalți indicatori de prejudiciu au fost stabiliți pe baza tuturor tipurilor de produse. Chiar dacă ceilalți indicatori de prejudiciu ar fi fost stabiliți numai pe baza tipurilor de produse comparabile, acest lucru nu ar fi modificat tendințele observate. |
| --- | --- |

(69)

Astfel cum se explică în considerentul 103 de mai jos, subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative a fost stabilită pe baza tipurilor de produse comparabile cu importurile din China, adică a tipurilor de produse încadrate la același cod numeric al produsului și, în consecință, a exclus vânzările către clienți afiliați, compuse numai din tipuri de produse care nu sunt importate din China. Ceilalți indicatori de prejudiciu au fost stabiliți pe baza tuturor tipurilor de produse. Chiar dacă ceilalți indicatori de prejudiciu ar fi fost stabiliți numai pe baza tipurilor de produse comparabile, acest lucru nu ar fi modificat tendințele observate.

5.3.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

(a)   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (70) | Tendințele privind producția din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției de bare de armătură HFP (tone) | 533 612 | 569 599 | 507 046 | 516 762 | 506 361 |
| Indice (2012 = 100) | 94 | 100 | 89 | 91 | 89 |
| Volumul producției pentru toate produsele (tone) | 5 364 368 | 5 416 193 | 5 169 720 | 5 510 322 | 5 500 486 |
| Indice (2012 = 100) | 99 | 100 | 95 | 102 | 102 |
| Capacitatea de producție pentru toate produsele (tone) | 7 700 405 | 7 710 620 | 7 705 934 | 7 688 851 | 7 709 741 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Gradul de utilizare a capacității pentru toate produsele (%) | 70 | 70 | 67 | 72 | 71 |
| Indice (2012 = 100) | 99 | 100 | 96 | 102 | 102 |
| Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionar. |

(70)

Tendințele privind producția din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

2011

2012

2013

2014

PA

Volumul producției de bare de armătură HFP (tone)

533 612

569 599

507 046

516 762

506 361

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

94

94

100

100

89

89

91

91

89

89

Volumul producției pentru toate produsele (tone)

5 364 368

5 416 193

5 169 720

5 510 322

5 500 486

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

99

99

100

100

95

95

102

102

102

102

Capacitatea de producție pentru toate produsele (tone)

7 700 405

7 710 620

7 705 934

7 688 851

7 709 741

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Gradul de utilizare a capacității pentru toate produsele (%)

70

70

67

72

71

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

99

99

100

100

96

96

102

102

102

102

Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (71) | Producția din Uniune a scăzut în cursul perioadei examinate, în pofida creșterii consumului din Uniune. |
| --- | --- |

(71)

Producția din Uniune a scăzut în cursul perioadei examinate, în pofida creșterii consumului din Uniune.

| (72) | Având în vedere că aceleași utilaje pot fi utilizate pentru fabricarea atât a produsului similar, cât și a altor tipuri de bare de armătură, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au fost calculate pentru toate tipurile de bare de armătură. Nu există utilaje specifice pentru bare de armătură HFP care ar putea fi luate în considerare pentru a calcula capacitatea și gradul de utilizare a capacității numai pentru produsul similar. Capacitatea și gradul de utilizare a capacității au rămas constante în timpul perioadei examinate, în pofida creșterii consumului din Uniune. Scăderea volumului de producție a produsului în cauză a fost compensată printr-o creștere a volumului de producție a altor produse. |
| --- | --- |

(72)

Având în vedere că aceleași utilaje pot fi utilizate pentru fabricarea atât a produsului similar, cât și a altor tipuri de bare de armătură, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au fost calculate pentru toate tipurile de bare de armătură. Nu există utilaje specifice pentru bare de armătură HFP care ar putea fi luate în considerare pentru a calcula capacitatea și gradul de utilizare a capacității numai pentru produsul similar. Capacitatea și gradul de utilizare a capacității au rămas constante în timpul perioadei examinate, în pofida creșterii consumului din Uniune. Scăderea volumului de producție a produsului în cauză a fost compensată printr-o creștere a volumului de producție a altor produse.

(b)   Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea

| (73) | Vânzările unui producător din Uniune au inclus vânzările captive către societățile sale afiliate. Prin urmare, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea au fost evaluate separat pentru piața captivă (vânzări către părți afiliate) și piața liberă (vânzări către părți neafiliate). |
| --- | --- |

(73)

Vânzările unui producător din Uniune au inclus vânzările captive către societățile sale afiliate. Prin urmare, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea au fost evaluate separat pentru piața captivă (vânzări către părți afiliate) și piața liberă (vânzări către părți neafiliate).

| (74) | Tendințele privind volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor, vânzări către părți afiliate (tone) | 255 388 | 249 832 | 206 004 | 246 055 | 248 213 |
| Indice (2012 = 100) | 102 | 100 | 82 | 98 | 99 |
| Cota de piață a vânzărilor către părți afiliate din consumul UE (%) | 46,7 | 41,9 | 32,8 | 28,8 | 30,2 |
| Indice (2012 = 100) | 111 | 100 | 78 | 69 | 72 |
| Volumul vânzărilor, vânzări către părți neafiliate (tone) | 269 728 | 319 148 | 292 521 | 260 470 | 261 180 |
| Indice (2012 = 100) | 85 | 100 | 92 | 82 | 82 |
| Cota de piață a vânzărilor către părți neafiliate din consumul UE (%) | 49,4 | 53,6 | 46,6 | 30,5 | 31,8 |
| Indice (2012 = 100) | 92 | 100 | 87 | 57 | 59 |
| Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea, răspunsurile la chestionar. |

(74)

Tendințele privind volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

2011

2012

2013

2014

PA

Volumul vânzărilor, vânzări către părți afiliate (tone)

255 388

249 832

206 004

246 055

248 213

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

102

102

100

100

82

82

98

98

99

99

Cota de piață a vânzărilor către părți afiliate din consumul UE (%)

46,7

41,9

32,8

28,8

30,2

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

111

111

100

100

78

78

69

69

72

72

Volumul vânzărilor, vânzări către părți neafiliate (tone)

269 728

319 148

292 521

260 470

261 180

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

85

85

100

100

92

92

82

82

82

82

Cota de piață a vânzărilor către părți neafiliate din consumul UE (%)

49,4

53,6

46,6

30,5

31,8

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

92

92

100

100

87

87

57

57

59

59

Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea, răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (75) | După o creștere între 2011 și 2012, în contextul unei creșteri a consumului, volumul vânzărilor către clienți neafiliați a început să scadă începând cu 2013, în paralel cu creșterea rapidă a importurilor care fac obiectul unui dumping. Acest lucru se reflectă, de asemenea, în tendința ascendentă a stocurilor finale, care au crescut în ansamblu cu 27 % în cursul perioadei examinate și cu 28 % între 2012 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(75)

După o creștere între 2011 și 2012, în contextul unei creșteri a consumului, volumul vânzărilor către clienți neafiliați a început să scadă începând cu 2013, în paralel cu creșterea rapidă a importurilor care fac obiectul unui dumping. Acest lucru se reflectă, de asemenea, în tendința ascendentă a stocurilor finale, care au crescut în ansamblu cu 27 % în cursul perioadei examinate și cu 28 % între 2012 și perioada de anchetă.

| (76) | În plus, cota de piață a vânzărilor către părți neafiliate efectuate de industria din Uniune a scăzut în mod semnificativ cu 18 puncte procentuale din 2011 și cu 22 de puncte procentuale din 2012, în contextul unei creșteri constante a consumului. Acest lucru arată că industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de creșterea consumului din Uniune din cauza cotei de piață în creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(76)

În plus, cota de piață a vânzărilor către părți neafiliate efectuate de industria din Uniune a scăzut în mod semnificativ cu 18 puncte procentuale din 2011 și cu 22 de puncte procentuale din 2012, în contextul unei creșteri constante a consumului. Acest lucru arată că industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de creșterea consumului din Uniune din cauza cotei de piață în creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (77) | Vânzările către părți afiliate au scăzut mai întâi în 2013, în același timp cu începerea importurilor care fac obiectul unui dumping din China, dar ulterior au crescut din nou la nivelul lor anterior. Cota de piață a vânzărilor către părți afiliate a scăzut cu 17 puncte procentuale din 2011 și cu 12 puncte procentuale din 2012. Cu toate acestea, vânzările către părți afiliate au avut loc pe o piață captivă și, prin urmare, au fost afectate doar în mod indirect de importurile din China. |
| --- | --- |

(77)

Vânzările către părți afiliate au scăzut mai întâi în 2013, în același timp cu începerea importurilor care fac obiectul unui dumping din China, dar ulterior au crescut din nou la nivelul lor anterior. Cota de piață a vânzărilor către părți afiliate a scăzut cu 17 puncte procentuale din 2011 și cu 12 puncte procentuale din 2012. Cu toate acestea, vânzările către părți afiliate au avut loc pe o piață captivă și, prin urmare, au fost afectate doar în mod indirect de importurile din China.

(c)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (78) | Ocuparea forței de muncă s-a redus de la 253 în 2011 la 231 în 2012, scăzând în continuare la 209 în perioada de anchetă. Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a fost calculată luând în considerare, în cazurile în care a fost disponibil, numărul de angajați care lucrează direct cu produsul în cauză sau prin alocarea numărului total de locuri de muncă al producătorilor proporțional cu cota de producție a produsului în cauză. Productivitatea, măsurată ca producție în tone per persoană angajată pe an, a crescut cu 15 % în perioada 2011-2012. Între 2012 și perioada de anchetă, productivitatea a scăzut mai întâi în 2013, în contextul producției diminuate, dar ulterior și-a atins din nou nivelurile anterioare, ceea ce sugerează că industria din Uniune a depus eforturi semnificative pentru a-și îmbunătăți eficiența, în timp ce producția acesteia a rămas la nivelul anului 2013. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 253 | 231 | 243 | 221 | 209 |
| Indice (2012 = 100) | 109 | 100 | 105 | 96 | 90 |
| Productivitate (tonă metrică/angajat) | 2 113 | 2 465 | 2 090 | 2 334 | 2 423 |
| Indice (2012 = 100) | 86 | 100 | 85 | 95 | 98 |
| Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionar. |

(78)

Ocuparea forței de muncă s-a redus de la 253 în 2011 la 231 în 2012, scăzând în continuare la 209 în perioada de anchetă. Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a fost calculată luând în considerare, în cazurile în care a fost disponibil, numărul de angajați care lucrează direct cu produsul în cauză sau prin alocarea numărului total de locuri de muncă al producătorilor proporțional cu cota de producție a produsului în cauză. Productivitatea, măsurată ca producție în tone per persoană angajată pe an, a crescut cu 15 % în perioada 2011-2012. Între 2012 și perioada de anchetă, productivitatea a scăzut mai întâi în 2013, în contextul producției diminuate, dar ulterior și-a atins din nou nivelurile anterioare, ceea ce sugerează că industria din Uniune a depus eforturi semnificative pentru a-și îmbunătăți eficiența, în timp ce producția acesteia a rămas la nivelul anului 2013.

2011

2012

2013

2014

PA

Numărul de angajați

253

231

243

221

209

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

109

109

100

100

105

105

96

96

90

90

Productivitate (tonă metrică/angajat)

2 113

2 465

2 090

2 334

2 423

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

86

86

100

100

85

85

95

95

98

98

Sursa: Plângerea, răspunsurile la chestionar.

Sursa:

(d)   Amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (79) | Marjele de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion sunt considerabile (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Având în vedere sectorul produsului în cauză, volumul, cota de piață și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din China, prezentate mai sus, impactul marjei de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat a fi neglijabil. |
| --- | --- |

(79)

Marjele de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion sunt considerabile (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Având în vedere sectorul produsului în cauză, volumul, cota de piață și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din China, prezentate mai sus, impactul marjei de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat a fi neglijabil.

| (80) | În trecut nu au avut loc importuri. Prin urmare, industria nu se află în stadiul de a se redresa în continuare în urma practicilor anterioare de dumping. |
| --- | --- |

(80)

În trecut nu au avut loc importuri. Prin urmare, industria nu se află în stadiul de a se redresa în continuare în urma practicilor anterioare de dumping.

5.3.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

(a)   Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costul unitar de producție

| (81) | Prețurile medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au scăzut cu 16 % între 2012 și perioada de anchetă. Scăderea prețurilor reflectă o tendință generală de scădere a costului mondial al materiei prime, atât al deșeurilor de metal mărunțite utilizate în Uniune, cât și al minereului de fier utilizat în China și în țara analogă, astfel cum se arată în tabelul de mai jos. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul deșeurilor de metal în EUR/tonă (producătorii din Uniune incluși în eșantion) | 320 | 308 | 281 | 270 | 260 |
| Indice (2012 = 100) | 104 | 100 | 91 | 88 | 85 |
| Prețul deșeurilor de metal mărunțite în EUR/tonă (piața Uniunii) | 318 | 285 | 254 | 261 | 251 |
| Indice (2012 = 100) | 112 | 100 | 89 | 92 | 88 |
| Prețul minereului de fier în EUR/tonă (importuri către China) | 124 | 100 | 96 | 72 | 60 |
| Indice (2012 = 100) | 125 | 100 | 96 | 73 | 61 |
| Prețul minereului de fier în EUR/tonă (importuri către China) comunicat de producătorii-exportatori chinezi | Nu a fost indicat | Nu a fost indicat | [90-110] | [60-80] | [50-70] |
| Sursa: Reclamantul, răspunsurile la chestionar, www.indexmundi.com, CISA. |

(81)

Prețurile medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au scăzut cu 16 % între 2012 și perioada de anchetă. Scăderea prețurilor reflectă o tendință generală de scădere a costului mondial al materiei prime, atât al deșeurilor de metal mărunțite utilizate în Uniune, cât și al minereului de fier utilizat în China și în țara analogă, astfel cum se arată în tabelul de mai jos.

2011

2012

2013

2014

PA

Prețul deșeurilor de metal în EUR/tonă (producătorii din Uniune incluși în eșantion)

320

308

281

270

260

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

104

104

100

100

91

91

88

88

85

85

Prețul deșeurilor de metal mărunțite în EUR/tonă (piața Uniunii)

318

285

254

261

251

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

112

112

100

100

89

89

92

92

88

88

Prețul minereului de fier în EUR/tonă (importuri către China)

124

100

96

72

60

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

125

125

100

100

96

96

73

73

61

61

Prețul minereului de fier în EUR/tonă (importuri către China) comunicat de producătorii-exportatori chinezi

Nu a fost indicat

Nu a fost indicat

[90-110]

[60-80]

[50-70]

Sursa: Reclamantul, răspunsurile la chestionar, www.indexmundi.com, CISA.

Sursa:

| (82) | Cu toate acestea, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au scăzut între 2012 și perioada de anchetă mai rapid decât prețurile deșeurilor de metal mărunțite utilizate ca materie primă, atât în termeni absoluți, cât și relativi. Astfel cum se poate vedea din tabelul de mai jos, acest lucru a condus la pierderi începând cu 2013. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți afiliați | 529 | 540 | 483 | 464 | 458 |
| Indice (2012 = 100) | 98 | 100 | 89 | 86 | 85 |
| Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți neafiliați | 505 | 507 | 456 | 434 | 427 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 100 | 90 | 86 | 84 |
| Costul unitar al bunurilor vândute către părți afiliate (EUR/tonă) | 544 | 527 | 490 | 479 | 470 |
| Indice (2012 = 100) | 103 | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Costul unitar al bunurilor vândute către părți neafiliate (EUR/tonă) | 515 | 502 | 469 | 448 | 439 |
| Indice (2012 = 100) | 103 | 100 | 93 | 89 | 87 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(82)

Cu toate acestea, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au scăzut între 2012 și perioada de anchetă mai rapid decât prețurile deșeurilor de metal mărunțite utilizate ca materie primă, atât în termeni absoluți, cât și relativi. Astfel cum se poate vedea din tabelul de mai jos, acest lucru a condus la pierderi începând cu 2013.

2011

2012

2013

2014

PA

Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți afiliați

529

540

483

464

458

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

98

98

100

100

89

89

86

86

85

85

Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți neafiliați

505

507

456

434

427

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

100

100

90

90

86

86

84

84

Costul unitar al bunurilor vândute către părți afiliate (EUR/tonă)

544

527

490

479

470

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

103

103

100

100

93

93

91

91

89

89

Costul unitar al bunurilor vândute către părți neafiliate (EUR/tonă)

515

502

469

448

439

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

103

103

100

100

93

93

89

89

87

87

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

(b)   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (83) | În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți afiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri) | – 2,8 | + 2,5 | – 1,5 | – 3,2 | – 2,7 |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați, ajustată pentru tipuri de produse comparabile (% vânzărilor din cifra de afaceri) | – 3,5 | + 1,6 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,4 |
| Fluxul de lichidități din vânzări către părți afiliate (EUR) | – 336 830 | 6 965 666 | 1 619 217 | 619 310 | 1 582 626 |
| Fluxul de lichidități din vânzări către părți neafiliate (EUR) | 14 899 504 | 5 240 507 | 600 099 | – 389 019 | – 946 642 |
| Investiții (EUR) | 7 176 323 | 6 546 524 | 5 880 627 | 4 504 181 | 5 030 792 |
| Indice (2012 = 100) | 110 | 100 | 90 | 69 | 77 |
| Randamentul investițiilor (%) | – 83 | 71 | – 76 | – 144 | – 110 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(83)

În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:

2011

2012

2013

2014

PA

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți afiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)

– 2,8

+ 2,5

– 1,5

– 3,2

– 2,7

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați, ajustată pentru tipuri de produse comparabile (% vânzărilor din cifra de afaceri)

– 3,5

+ 1,6

– 2,5

– 3,1

– 2,4

Fluxul de lichidități din vânzări către părți afiliate (EUR)

– 336 830

6 965 666

1 619 217

619 310

1 582 626

Fluxul de lichidități din vânzări către părți neafiliate (EUR)

14 899 504

5 240 507

600 099

– 389 019

– 946 642

Investiții (EUR)

7 176 323

6 546 524

5 880 627

4 504 181

5 030 792

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

110

110

100

100

90

90

69

69

77

77

Randamentul investițiilor (%)

– 83

71

– 76

– 144

– 110

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (84) | Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită separat pentru vânzări către părți afiliate și părți neafiliate. Rentabilitatea a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. |
| --- | --- |

(84)

Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită separat pentru vânzări către părți afiliate și părți neafiliate. Rentabilitatea a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

| (85) | Pentru vânzările către părți afiliate, producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi în 2011, dar au început să se redreseze în 2012, în contextul creșterii consumului din Uniune. În 2012, s-a realizat un profit de + 2,5 % pentru vânzările către părți afiliate. Vânzările către părți afiliate au înregistrat din nou pierderi începând din 2013. Cu toate acestea, prețurile de vânzare către părți afiliate nu reflectă neapărat prețurile pieței, întrucât prețurile sunt stabilite într-un acord între părțile afiliate. Prin urmare, nu s-a putut considera că profiturile vânzărilor către părți afiliate reflectă rentabilitatea industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(85)

Pentru vânzările către părți afiliate, producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi în 2011, dar au început să se redreseze în 2012, în contextul creșterii consumului din Uniune. În 2012, s-a realizat un profit de + 2,5 % pentru vânzările către părți afiliate. Vânzările către părți afiliate au înregistrat din nou pierderi începând din 2013. Cu toate acestea, prețurile de vânzare către părți afiliate nu reflectă neapărat prețurile pieței, întrucât prețurile sunt stabilite într-un acord între părțile afiliate. Prin urmare, nu s-a putut considera că profiturile vânzărilor către părți afiliate reflectă rentabilitatea industriei din Uniune.

| (86) | Vânzările către părți neafiliate au urmat o tendință similară celei a vânzărilor către părți afiliate. Vânzările către părți neafiliate au înregistrat pierderi înainte de 2012, au fost profitabile în 2012 și ulterior au înregistrat pierderi începând din 2013. |
| --- | --- |

(86)

Vânzările către părți neafiliate au urmat o tendință similară celei a vânzărilor către părți afiliate. Vânzările către părți neafiliate au înregistrat pierderi înainte de 2012, au fost profitabile în 2012 și ulterior au înregistrat pierderi începând din 2013.

| (87) | Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a fost inițial pozitiv pentru vânzările către părți neafiliate, dar a devenit negativ începând din 2014, în condițiile pierderilor continue. Fluxul de lichidități din vânzări către părți afiliate a fost negativ în 2011, dar pozitiv în restul perioadei examinate. Cu toate acestea, din moment ce prețurile de vânzare către părți afiliate nu reflectă neapărat prețurile pieței, nu se poate considera că fluxul de lichidități din vânzări către părți afiliate reflectă situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a fost inițial pozitiv pentru vânzările către părți neafiliate, dar a devenit negativ începând din 2014, în condițiile pierderilor continue. Fluxul de lichidități din vânzări către părți afiliate a fost negativ în 2011, dar pozitiv în restul perioadei examinate. Cu toate acestea, din moment ce prețurile de vânzare către părți afiliate nu reflectă neapărat prețurile pieței, nu se poate considera că fluxul de lichidități din vânzări către părți afiliate reflectă situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune.

| (88) | Evoluția rentabilității și a fluxului de lichidități în timpul perioadei examinate a limitat capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a investi în activitățile lor și a subminat dezvoltarea acestora. Cu toate acestea, datorită naturii industriei, investițiile sunt utilizate pentru fabricarea a diverse produse, inclusiv produse în afara domeniului de aplicare al anchetei. Din acest motiv, nu a fost posibil să se calculeze în mod direct investițiile și randamentul investițiilor, care este profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, în special pentru produsul care face obiectul anchetei. În schimb, s-a presupus că investițiile totale ale industriei s-au alocat pentru produsul în cauză în concordanță cu cota din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(88)

Evoluția rentabilității și a fluxului de lichidități în timpul perioadei examinate a limitat capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a investi în activitățile lor și a subminat dezvoltarea acestora. Cu toate acestea, datorită naturii industriei, investițiile sunt utilizate pentru fabricarea a diverse produse, inclusiv produse în afara domeniului de aplicare al anchetei. Din acest motiv, nu a fost posibil să se calculeze în mod direct investițiile și randamentul investițiilor, care este profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, în special pentru produsul care face obiectul anchetei. În schimb, s-a presupus că investițiile totale ale industriei s-au alocat pentru produsul în cauză în concordanță cu cota din cifra de afaceri.

| (89) | Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că performanța financiară a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas negativă pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(89)

Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că performanța financiară a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas negativă pe parcursul perioadei de anchetă.

(c)   Stocuri

| (90) | Nivelul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 27 % în cursul perioadei examinate; creșterea acestora a coincis cu pierderi la nivelul cotei de piață. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 56 934 | 56 537 | 57 280 | 69 942 | 72 473 |
| Indice (2012 = 100) | 101 | 100 | 101 | 124 | 128 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(90)

Nivelul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 27 % în cursul perioadei examinate; creșterea acestora a coincis cu pierderi la nivelul cotei de piață.

2011

2012

2013

2014

PA

Stocuri finale (tone)

56 934

56 537

57 280

69 942

72 473

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

101

101

100

100

101

101

124

124

128

128

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

(d)   Costurile cu forța de muncă

| (91) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut ușor în cursul perioadei examinate. Totodată, productivitatea medie s-a îmbunătățit. Costurile cu forța de muncă au reprezentat 13 % din costurile totale de producție. Prin urmare, costurile cu forța de muncă nu reprezintă un factor determinant în costul de producție. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 104 161 | 112 246 | 108 249 | 127 588 | 138 047 |
| Indice (2012 = 100) | 93 | 100 | 96 | 114 | 123 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar. |

(91)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut ușor în cursul perioadei examinate. Totodată, productivitatea medie s-a îmbunătățit. Costurile cu forța de muncă au reprezentat 13 % din costurile totale de producție. Prin urmare, costurile cu forța de muncă nu reprezintă un factor determinant în costul de producție.

2011

2012

2013

2014

PA

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

104 161

112 246

108 249

127 588

138 047

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

93

93

100

100

96

96

114

114

123

123

Sursa: Răspunsurile la chestionar.

Sursa:

5.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (92) | Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a beneficiat de creșterea consumului pe parcursul perioadei examinate. Inițial, între 2011 și 2012, nu a existat niciun prejudiciu, nu în ultimul rând deoarece nu au avut loc importuri, însă ulterior, începând din 2013, situația sa economică s-a deteriorat în comparație cu nivelurile din 2012. Într-adevăr, anumiți indicatori, cum ar fi producția și volumul vânzărilor industriei din Uniune, au stagnat, în pofida unei creșteri continue a consumului din Uniune. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod semnificativ, întrucât consumul crescut la nivelul Uniunii a fost satisfăcut prin creșterea rapidă a importurilor din China. |
| --- | --- |

(92)

Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a beneficiat de creșterea consumului pe parcursul perioadei examinate. Inițial, între 2011 și 2012, nu a existat niciun prejudiciu, nu în ultimul rând deoarece nu au avut loc importuri, însă ulterior, începând din 2013, situația sa economică s-a deteriorat în comparație cu nivelurile din 2012. Într-adevăr, anumiți indicatori, cum ar fi producția și volumul vânzărilor industriei din Uniune, au stagnat, în pofida unei creșteri continue a consumului din Uniune. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod semnificativ, întrucât consumul crescut la nivelul Uniunii a fost satisfăcut prin creșterea rapidă a importurilor din China.

| (93) | De asemenea, anumiți indicatori de prejudiciu referitori la performanța financiară, și anume rentabilitatea și fluxul de lichidități al industriei din Uniune, au fost grav afectați de presiunea asupra prețurilor care a predominat pe piața Uniunii (înregistrându-se o scădere a rentabilității cu 4 puncte procentuale). Industria din Uniune nu și-a putut menține prețurile la nivelul necesar pentru a atinge rentabilitatea înregistrată în anul 2012 și a devenit, în consecință, deficitară. |
| --- | --- |

(93)

De asemenea, anumiți indicatori de prejudiciu referitori la performanța financiară, și anume rentabilitatea și fluxul de lichidități al industriei din Uniune, au fost grav afectați de presiunea asupra prețurilor care a predominat pe piața Uniunii (înregistrându-se o scădere a rentabilității cu 4 puncte procentuale). Industria din Uniune nu și-a putut menține prețurile la nivelul necesar pentru a atinge rentabilitatea înregistrată în anul 2012 și a devenit, în consecință, deficitară.

| (94) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(94)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Introducere

Introducere

| (95) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping din China au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune într-o măsură suficientă pentru ca acesta să fie considerat important. De asemenea, s-au examinat factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar putea să cauzeze în același timp un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de alți factori nu este atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(95)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping din China au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune într-o măsură suficientă pentru ca acesta să fie considerat important. De asemenea, s-au examinat factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar putea să cauzeze în același timp un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de alți factori nu este atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

6.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (96) | Ancheta a arătat că, în cursul perioadei examinate, consumul din Uniune a crescut cu 50 % și, în același timp, volumul importurilor originare din China a crescut în mod semnificativ. Astfel cum se explică în considerentele 58-59, importurile din China au crescut de la zero în 2012 la 292 000 de tone în perioada de anchetă. Creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping a coincis cu o scădere drastică a cotei de piață a industriei din Uniune: astfel cum s-a explicat în considerentele 74-76, vânzările industriei din Uniune către părți neafiliate au scăzut de la 319 000 de tone în 2012, la 261 000 de tone în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(96)

Ancheta a arătat că, în cursul perioadei examinate, consumul din Uniune a crescut cu 50 % și, în același timp, volumul importurilor originare din China a crescut în mod semnificativ. Astfel cum se explică în considerentele 58-59, importurile din China au crescut de la zero în 2012 la 292 000 de tone în perioada de anchetă. Creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping a coincis cu o scădere drastică a cotei de piață a industriei din Uniune: astfel cum s-a explicat în considerentele 74-76, vânzările industriei din Uniune către părți neafiliate au scăzut de la 319 000 de tone în 2012, la 261 000 de tone în perioada de anchetă.

| (97) | În ceea ce privește presiunea asupra prețurilor care a predominat pe piața Uniunii pe parcursul perioadei examinate, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor din China au rămas constant mai mici decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune. Prin subcotarea industriei din Uniune, importurile din China și-au crescut cota de piață de la zero în 2012 la 36 % din consumul Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Pe piața liberă, cota de piață a importurilor din China a crescut de la zero în 2012 la 51 % în perioada de anchetă. Cota de piață a industriei din Uniune pe piața liberă a scăzut de la 92 % în 2012 la 46 % în perioada de anchetă. Pierderea la nivelul cotei de piață arată că industria din Uniune nu a putut beneficia de creșterea consumului. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește presiunea asupra prețurilor care a predominat pe piața Uniunii pe parcursul perioadei examinate, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor din China au rămas constant mai mici decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune. Prin subcotarea industriei din Uniune, importurile din China și-au crescut cota de piață de la zero în 2012 la 36 % din consumul Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Pe piața liberă, cota de piață a importurilor din China a crescut de la zero în 2012 la 51 % în perioada de anchetă. Cota de piață a industriei din Uniune pe piața liberă a scăzut de la 92 % în 2012 la 46 % în perioada de anchetă. Pierderea la nivelul cotei de piață arată că industria din Uniune nu a putut beneficia de creșterea consumului.

| (98) | Având în vedere presiunea asupra prețurilor exercitată de volumul tot mai mare de importuri din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își acopere costurile. Industria din Uniune înregistra pierderi în 2011 și realiza profituri mici înainte de începerea dumpingului în 2012. Industria din Uniune a devenit deficitară începând din 2013, în aceeași perioadă în care importurile care fac obiectul unui dumping au început să intre pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(98)

Având în vedere presiunea asupra prețurilor exercitată de volumul tot mai mare de importuri din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își acopere costurile. Industria din Uniune înregistra pierderi în 2011 și realiza profituri mici înainte de începerea dumpingului în 2012. Industria din Uniune a devenit deficitară începând din 2013, în aceeași perioadă în care importurile care fac obiectul unui dumping au început să intre pe piața Uniunii.

| (99) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că o creștere bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping din China, la prețuri care le subcotează în mod constant pe cele ale industriei din Uniune, a cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(99)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că o creștere bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping din China, la prețuri care le subcotează în mod constant pe cele ale industriei din Uniune, a cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

6.3.   Efectul altor factori

Efectul altor factori

6.3.1.   Performanța la export a industriei din Uniune

Performanța la export a industriei din Uniune

| (100) | Industria din Uniune nu efectuează exporturi aproape deloc. Exporturile către țări terțe au scăzut de la 1 % la 0 % din vânzări în cursul perioadei examinate. Prin urmare, se poate concluziona că activitatea de export a industriei din Uniune nu poate fi o cauză a prejudiciului important constatat. |
| --- | --- |

(100)

Industria din Uniune nu efectuează exporturi aproape deloc. Exporturile către țări terțe au scăzut de la 1 % la 0 % din vânzări în cursul perioadei examinate. Prin urmare, se poate concluziona că activitatea de export a industriei din Uniune nu poate fi o cauză a prejudiciului important constatat.

6.3.2.   Vânzările către părți afiliate

Vânzările către părți afiliate

| (101) | Exportatorii chinezi au susținut că legătura de cauzalitate este întreruptă deoarece vânzările unuia dintre producătorii din Uniune se efectuează aproape exclusiv către părți afiliate pe o piață captivă. Astfel, ar rezulta că orice prejudiciu este cauzat de prețurile de transfer mici stabilite între societățile afiliate, și nu de importurile din China. |
| --- | --- |

(101)

Exportatorii chinezi au susținut că legătura de cauzalitate este întreruptă deoarece vânzările unuia dintre producătorii din Uniune se efectuează aproape exclusiv către părți afiliate pe o piață captivă. Astfel, ar rezulta că orice prejudiciu este cauzat de prețurile de transfer mici stabilite între societățile afiliate, și nu de importurile din China.

| (102) | În primul rând, Comisia constată că doar unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion vinde pe o piață captivă și realizează totodată vânzări necaptive ale produsului similar. |
| --- | --- |

(102)

În primul rând, Comisia constată că doar unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion vinde pe o piață captivă și realizează totodată vânzări necaptive ale produsului similar.

| (103) | În al doilea rând, ancheta a arătat că prețurile față de părțile afiliate au fost mai mari decât prețurile de vânzare pe piața liberă. De asemenea, s-a constatat că vânzările către părți afiliate au vizat tipuri de produse care nu au fost importate din China. Subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative a fost stabilită numai pe baza tipurilor de produse corespondente, prin compararea prețurilor de import din China cu prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune pentru tipuri de produse corespondente. Astfel, vânzările către părți afiliate nu au afectat stabilirea subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. În cele din urmă, evoluția indicatorilor de prejudiciu care au fost analizați separat pentru vânzările libere și cele captive a arătat o tendință comparabilă. Pe această bază, argumentul invocat de către exportatorii chinezi a fost luat în considerare, dar nu afectează constatările. |
| --- | --- |

(103)

În al doilea rând, ancheta a arătat că prețurile față de părțile afiliate au fost mai mari decât prețurile de vânzare pe piața liberă. De asemenea, s-a constatat că vânzările către părți afiliate au vizat tipuri de produse care nu au fost importate din China. Subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative a fost stabilită numai pe baza tipurilor de produse corespondente, prin compararea prețurilor de import din China cu prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune pentru tipuri de produse corespondente. Astfel, vânzările către părți afiliate nu au afectat stabilirea subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. În cele din urmă, evoluția indicatorilor de prejudiciu care au fost analizați separat pentru vânzările libere și cele captive a arătat o tendință comparabilă. Pe această bază, argumentul invocat de către exportatorii chinezi a fost luat în considerare, dar nu afectează constatările.

6.3.3.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| Țara | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | Volum (tone) | | | 49 480 | 279 484 | 292 304 |
| Indice (2013 = 100) | | | 100 | 565 | 591 |
| Cota de piață din consumul UE (%) | | | 7,9 | 32,7 | 35,6 |
| Indice (2013 = 100) | | | 100 | 415 | 451 |
| Preț mediu | | | 442 | 400 | 401 |
| Indice (2013 = 100) | | | 100 | 90 | 91 |
| Turcia | Volum (tone) | 8 726 | 1 182 | 74 965 | 65 299 | 16 323 |
| Indice (2012 = 100) | 738 | 100 | 6 342 | 5 525 | 1 381 |
| Cota de piață din consumul UE (%) | 1,6 | 0,2 | 11,9 | 7,6 | 2,0 |
| Indice (2012 = 100) | 805 | 100 | 6 016 | 3 853 | 1 001 |
| Preț mediu | 697 | 508 | 463 | 565 | 691 |
| Indice (2012 = 100) | 137 | 100 | 91 | 111 | 136 |
| Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția Chinei | Volum (tone) | 21 243 | 26 817 | 80 094 | 68 319 | 20 362 |
| Indice (2012 = 100) | 79 | 100 | 299 | 255 | 76 |
| Cota de piață din consumul UE (%) | 3,9 | 4,5 | 12,8 | 8,0 | 2,5 |
| Indice (2012 = 100) | 86 | 100 | 283 | 178 | 55 |
| Preț mediu | 657 | 610 | 488 | 659 | 570 |
| Indice (2012 = 100) | 108 | 100 | 80 | 108 | 94 |
| Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea și răspunsurile la chestionar. |

Țara

2011

2012

2013

2014

PA

RPC

Volum (tone)

49 480

279 484

292 304

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

565

565

591

591

Cota de piață din consumul UE (%)

7,9

32,7

35,6

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

415

415

451

451

Preț mediu

442

400

401

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

90

90

91

91

Turcia

Volum (tone)

8 726

1 182

74 965

65 299

16 323

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

738

738

100

100

6 342

6 342

5 525

5 525

1 381

1 381

Cota de piață din consumul UE (%)

1,6

0,2

11,9

7,6

2,0

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

805

805

100

100

6 016

6 016

3 853

3 853

1 001

1 001

Preț mediu

697

508

463

565

691

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

137

137

100

100

91

91

111

111

136

136

Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția Chinei

Volum (tone)

21 243

26 817

80 094

68 319

20 362

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

79

79

100

100

299

299

255

255

76

76

Cota de piață din consumul UE (%)

3,9

4,5

12,8

8,0

2,5

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

86

86

100

100

283

283

178

178

55

55

Preț mediu

657

610

488

659

570

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

108

108

100

100

80

80

108

108

94

94

Sursa: Comisia Europeană (Baza de date de supraveghere vamală), plângerea și răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (104) | Importurile care fac obiectul unui dumping din China au constituit 93 % din totalul importurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Au existat și alte surse de importuri, inclusiv Turcia, care au trebuit să fie examinate în contextul legăturii de cauzalitate. |
| --- | --- |

(104)

Importurile care fac obiectul unui dumping din China au constituit 93 % din totalul importurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Au existat și alte surse de importuri, inclusiv Turcia, care au trebuit să fie examinate în contextul legăturii de cauzalitate.

| (105) | Ancheta a arătat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor-exportatori turci au rămas peste nivelul prețurilor de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi și cel al prețurilor industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În plus, cota de piață a importurilor din Turcia a scăzut de la 12 % în 2013 la 2,0 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(105)

Ancheta a arătat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor-exportatori turci au rămas peste nivelul prețurilor de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi și cel al prețurilor industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În plus, cota de piață a importurilor din Turcia a scăzut de la 12 % în 2013 la 2,0 % în cursul perioadei de anchetă.

| (106) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că impactul importurilor respective nu este de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile din China și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(106)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că impactul importurilor respective nu este de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile din China și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

6.3.4.   Criza economică

Criza economică

| (107) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 83, industria din Uniune era deficitară în 2011, când efectele crizei economice au fost vizibile în consumul redus de bare de armătură. Situația industriei s-a îmbunătățit în 2012, când industria a devenit profitabilă. Ulterior, industria a devenit din nou deficitară începând din 2013, în paralel cu începerea importurilor cu prețuri reduse din China. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 83, industria din Uniune era deficitară în 2011, când efectele crizei economice au fost vizibile în consumul redus de bare de armătură. Situația industriei s-a îmbunătățit în 2012, când industria a devenit profitabilă. Ulterior, industria a devenit din nou deficitară începând din 2013, în paralel cu începerea importurilor cu prețuri reduse din China.

| (108) | Prin urmare, criza economică nu poate explica dificultățile industriei, care au reapărut din 2013. Prin urmare, aceasta nu poate fi considerată a avea un impact de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(108)

Prin urmare, criza economică nu poate explica dificultățile industriei, care au reapărut din 2013. Prin urmare, aceasta nu poate fi considerată a avea un impact de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă.

6.3.5.   Costul materiei prime principale

Costul materiei prime principale

| (109) | Exportatorii chinezi au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune este generat de utilizarea deșeurilor de metal ca materie primă principală, în timp ce producătorii chinezi utilizează minereu de fier. |
| --- | --- |

(109)

Exportatorii chinezi au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune este generat de utilizarea deșeurilor de metal ca materie primă principală, în timp ce producătorii chinezi utilizează minereu de fier.

| (110) | Cu toate acestea, informațiile despre prețuri furnizate de exportatorii chinezi arată că prețurile deșeurilor de metal urmează în linii mari tendințele prețurilor minereului de fier pe piețele mondiale. Astfel cum se arată în considerentul 81, atât prețurile deșeurilor de metal, cât și cele ale minereului de fier au scăzut cu aproximativ aceeași valoare în ceea ce privește prețul per tonă. Faptul că cele două scăderi diferă din punct de vedere procentual nu este relevant pentru determinarea cauzalității, deoarece impactul asupra costurilor de producție este determinat de evoluția prețului per tonă în termeni absoluți. În plus, diferența de costuri în termeni absoluți între minereul de fier și deșeurile de metal reflectă faptul că procesul de transformare în oțel diferă în funcție de materia primă utilizată. În consecință, costurile celor două materii prime diferite nu sunt direct comparabile. Prin urmare, presupusele diferențe în ceea ce privește evoluția costurilor materiilor prime nu au putut afecta legătura de cauzalitate dintre prejudiciul important constatat și importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această afirmație trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, informațiile despre prețuri furnizate de exportatorii chinezi arată că prețurile deșeurilor de metal urmează în linii mari tendințele prețurilor minereului de fier pe piețele mondiale. Astfel cum se arată în considerentul 81, atât prețurile deșeurilor de metal, cât și cele ale minereului de fier au scăzut cu aproximativ aceeași valoare în ceea ce privește prețul per tonă. Faptul că cele două scăderi diferă din punct de vedere procentual nu este relevant pentru determinarea cauzalității, deoarece impactul asupra costurilor de producție este determinat de evoluția prețului per tonă în termeni absoluți. În plus, diferența de costuri în termeni absoluți între minereul de fier și deșeurile de metal reflectă faptul că procesul de transformare în oțel diferă în funcție de materia primă utilizată. În consecință, costurile celor două materii prime diferite nu sunt direct comparabile. Prin urmare, presupusele diferențe în ceea ce privește evoluția costurilor materiilor prime nu au putut afecta legătura de cauzalitate dintre prejudiciul important constatat și importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această afirmație trebuie respinsă.

6.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (111) | S-a demonstrat că a existat o creștere importantă a volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China în perioada examinată. De asemenea, s-a constatat că importurile în cauză au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, în special în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(111)

S-a demonstrat că a existat o creștere importantă a volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China în perioada examinată. De asemenea, s-a constatat că importurile în cauză au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, în special în cursul perioadei de anchetă.

| (112) | Creșterea volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din China a coincis cu deteriorarea situației financiare a industriei din Uniune începând din 2013. Astfel, în pofida redresării consumului, industria din Uniune nu a reușit să își crească vânzările și prețurile, indicatorii financiari precum rentabilitatea rămânând în consecință negativi. |
| --- | --- |

(112)

Creșterea volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din China a coincis cu deteriorarea situației financiare a industriei din Uniune începând din 2013. Astfel, în pofida redresării consumului, industria din Uniune nu a reușit să își crească vânzările și prețurile, indicatorii financiari precum rentabilitatea rămânând în consecință negativi.

| (113) | Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune a arătat că factorii respectivi nu au fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping din China și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune a arătat că factorii respectivi nu au fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping din China și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (114) | Pe baza analizei de mai sus, care a diferențiat și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din China au adus un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza analizei de mai sus, care a diferențiat și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din China au adus un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

7.1.   Considerații generale

Considerații generale

| (115) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida constatării provizorii a unui dumping prejudiciabil, există motive imperioase pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz particular. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(115)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida constatării provizorii a unui dumping prejudiciabil, există motive imperioase pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz particular. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (116) | CISA, o parte interesată, a afirmat că instituirea de măsuri pentru întreaga Uniune nu este necesară, întrucât importurile din China vizează numai Regatul Unit și Irlanda. |
| --- | --- |

(116)

CISA, o parte interesată, a afirmat că instituirea de măsuri pentru întreaga Uniune nu este necesară, întrucât importurile din China vizează numai Regatul Unit și Irlanda.

| (117) | Comisia remarcă faptul că, deși consumul este limitat la Regatul Unit și Irlanda, industria din Uniune este situată în mai multe state membre și, prin urmare, interesul Uniunii trebuie să fie evaluat în ceea ce privește întreaga Uniune. Întrucât în interiorul Uniunii există fluxuri comerciale ale produsului în cauză între Regatul Unit, Irlanda și celelalte state membre, trebuie să fie instituite măsuri pentru întreaga Uniune pentru a asigura eficiența măsurilor respective. |
| --- | --- |

(117)

Comisia remarcă faptul că, deși consumul este limitat la Regatul Unit și Irlanda, industria din Uniune este situată în mai multe state membre și, prin urmare, interesul Uniunii trebuie să fie evaluat în ceea ce privește întreaga Uniune. Întrucât în interiorul Uniunii există fluxuri comerciale ale produsului în cauză între Regatul Unit, Irlanda și celelalte state membre, trebuie să fie instituite măsuri pentru întreaga Uniune pentru a asigura eficiența măsurilor respective.

7.2.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (118) | Industria din Uniune este compusă din 11 producători cunoscuți care reprezintă toată producția din Uniune a produsului similar. Producătorii sunt stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, având 209 angajați direct implicați în producția de produs similar în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(118)

Industria din Uniune este compusă din 11 producători cunoscuți care reprezintă toată producția din Uniune a produsului similar. Producătorii sunt stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, având 209 angajați direct implicați în producția de produs similar în cursul perioadei de anchetă.

| (119) | S-a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din China. Se reamintește că industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de creșterea consumului, iar situația financiară a industriei din Uniune a rămas fragilă. |
| --- | --- |

(119)

S-a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din China. Se reamintește că industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de creșterea consumului, iar situația financiară a industriei din Uniune a rămas fragilă.

| (120) | Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să își alinieze prețurile produsului similar la costurile de producție. |
| --- | --- |

(120)

Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să își alinieze prețurile produsului similar la costurile de producție.

| (121) | De asemenea, se poate aștepta ca instituirea de măsuri să permită industriei din Uniune să își recâștige cel puțin o parte din cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu un impact pozitiv asupra rentabilității sale și asupra situației financiare generale. Instituirea de măsuri ar permite industriei să își mențină și să își sporească în continuare eforturile de a fi eficientă din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(121)

De asemenea, se poate aștepta ca instituirea de măsuri să permită industriei din Uniune să își recâștige cel puțin o parte din cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu un impact pozitiv asupra rentabilității sale și asupra situației financiare generale. Instituirea de măsuri ar permite industriei să își mențină și să își sporească în continuare eforturile de a fi eficientă din punctul de vedere al costurilor.

| (122) | În cazul în care nu se instituie măsuri, ar putea fi așteptate alte pierderi la nivelul cotei de piață, iar rentabilitatea industriei din Uniune s-ar deteriora. |
| --- | --- |

(122)

În cazul în care nu se instituie măsuri, ar putea fi așteptate alte pierderi la nivelul cotei de piață, iar rentabilitatea industriei din Uniune s-ar deteriora.

| (123) | Un producător din Uniune a efectuat vânzări în principal pe o piață captivă care nu este afectată în mod direct de importurile din China. Cu toate acestea, în mod indirect, acesta ar putea beneficia de piața în creștere în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, în cazul în care prețurile ar fi stabilite conform unor condiții de piață solide. |
| --- | --- |

(123)

Un producător din Uniune a efectuat vânzări în principal pe o piață captivă care nu este afectată în mod direct de importurile din China. Cu toate acestea, în mod indirect, acesta ar putea beneficia de piața în creștere în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, în cazul în care prețurile ar fi stabilite conform unor condiții de piață solide.

| (124) | Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor originare din China ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(124)

Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor originare din China ar fi în interesul industriei din Uniune.

7.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (125) | Au fost trimise chestionare unui număr de 11 utilizatori din Uniune. Nouă utilizatori au răspuns la chestionare, dar trei dintre aceștia și-au retras ulterior cooperarea. Efectul probabil al măsurilor propuse a fost evaluat pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea celorlalți utilizatori și pe baza pieței totale a Uniunii pentru produsul în cauză și pentru produsul similar. |
| --- | --- |

(125)

Au fost trimise chestionare unui număr de 11 utilizatori din Uniune. Nouă utilizatori au răspuns la chestionare, dar trei dintre aceștia și-au retras ulterior cooperarea. Efectul probabil al măsurilor propuse a fost evaluat pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea celorlalți utilizatori și pe baza pieței totale a Uniunii pentru produsul în cauză și pentru produsul similar.

| (126) | Patru dintre utilizatorii care au cooperat erau afiliați unui producător din Uniune. Aceștia au cumpărat produsul în cauză doar de la societatea-mamă. Prin urmare, impunerea măsurilor nu ar avea niciun impact direct asupra achizițiilor acestora. Indirect, poziția lor pe piața din aval s-ar putea îmbunătăți în condițiile în care concurenții lor nu ar mai fi în măsură să achiziționeze importuri la preț scăzut care fac obiectul unui dumping din China. |
| --- | --- |

(126)

Patru dintre utilizatorii care au cooperat erau afiliați unui producător din Uniune. Aceștia au cumpărat produsul în cauză doar de la societatea-mamă. Prin urmare, impunerea măsurilor nu ar avea niciun impact direct asupra achizițiilor acestora. Indirect, poziția lor pe piața din aval s-ar putea îmbunătăți în condițiile în care concurenții lor nu ar mai fi în măsură să achiziționeze importuri la preț scăzut care fac obiectul unui dumping din China.

| (127) | Cei doi utilizatori neafiliați cooperanți reprezentau aproximativ 33 % din totalul importurilor din China ale produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă. În medie, achizițiile din China au constituit în jur de 88 % din achizițiile lor totale de produs în cauză. Costul produsului în cauză a reprezentat în mod obișnuit 75 % din vânzările care includ produsul în cauză. În cursul perioadei de anchetă, procentul mediu din cifra de afaceri care include produsul în cauză a reprezentat 76 % din cifra de afaceri totală a acestora. |
| --- | --- |

(127)

Cei doi utilizatori neafiliați cooperanți reprezentau aproximativ 33 % din totalul importurilor din China ale produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă. În medie, achizițiile din China au constituit în jur de 88 % din achizițiile lor totale de produs în cauză. Costul produsului în cauză a reprezentat în mod obișnuit 75 % din vânzările care includ produsul în cauză. În cursul perioadei de anchetă, procentul mediu din cifra de afaceri care include produsul în cauză a reprezentat 76 % din cifra de afaceri totală a acestora.

| (128) | Ancheta a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, rentabilitatea medie a utilizatorilor neafiliați cooperanți din vânzările care includ produsul în cauză a fost de 1 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(128)

Ancheta a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, rentabilitatea medie a utilizatorilor neafiliați cooperanți din vânzările care includ produsul în cauză a fost de 1 % din cifra de afaceri.

| (129) | Luând în considerare cel mai pesimist scenariu pentru utilizatorii neafiliați, și anume că nicio creștere de preț nu ar putea fi transferată asupra lanțului de distribuție și că aceștia ar continua să cumpere din China la volumele anterioare, impactul taxei asupra rentabilității utilizatorilor, având în vedere profiturile lor mici, cota mare a importurilor din China și cota ridicată a produsului în cauză în costurile lor totale, ar însemna că utilizatorii ar înregistra pierderi. |
| --- | --- |

(129)

Luând în considerare cel mai pesimist scenariu pentru utilizatorii neafiliați, și anume că nicio creștere de preț nu ar putea fi transferată asupra lanțului de distribuție și că aceștia ar continua să cumpere din China la volumele anterioare, impactul taxei asupra rentabilității utilizatorilor, având în vedere profiturile lor mici, cota mare a importurilor din China și cota ridicată a produsului în cauză în costurile lor totale, ar însemna că utilizatorii ar înregistra pierderi.

| (130) | Cu toate acestea, trebuie subliniat că, întrucât produsul în cauză este standardizat, utilizatorii și-ar putea schimba cu ușurință sursele de aprovizionare în ceea ce privește calitatea produsului. Instituirea de măsuri nu ar trebui să excludă posibilitatea importului produsului în cauză din alte țări, inclusiv din China, o dată ce au fost eliminate efectele de denaturare a schimburilor comerciale ca urmare a dumpingului. |
| --- | --- |

(130)

Cu toate acestea, trebuie subliniat că, întrucât produsul în cauză este standardizat, utilizatorii și-ar putea schimba cu ușurință sursele de aprovizionare în ceea ce privește calitatea produsului. Instituirea de măsuri nu ar trebui să excludă posibilitatea importului produsului în cauză din alte țări, inclusiv din China, o dată ce au fost eliminate efectele de denaturare a schimburilor comerciale ca urmare a dumpingului.

| (131) | Utilizatorii neafiliați au susținut că volumele ridicate actuale de importuri din China nu ar putea fi ușor înlocuite cu alte surse și că, prin urmare, s-ar confrunta cu o situație de deficit de aprovizionare. Acest lucru i-ar face să piardă cote de piață în favoarea utilizatorilor afiliați. |
| --- | --- |

(131)

Utilizatorii neafiliați au susținut că volumele ridicate actuale de importuri din China nu ar putea fi ușor înlocuite cu alte surse și că, prin urmare, s-ar confrunta cu o situație de deficit de aprovizionare. Acest lucru i-ar face să piardă cote de piață în favoarea utilizatorilor afiliați.

| (132) | Cu toate acestea, dat fiind nivelul moderat al taxelor, este puțin probabil ca acestea să elimine complet importurile din China, care ar putea continua să intre pe piața Uniunii la prețuri corecte. Ancheta a arătat că există o capacitate de rezervă suficientă în industria din Uniune pentru ca utilizatorii independenți să înlocuiască orice scădere a importurilor din China. |
| --- | --- |

(132)

Cu toate acestea, dat fiind nivelul moderat al taxelor, este puțin probabil ca acestea să elimine complet importurile din China, care ar putea continua să intre pe piața Uniunii la prețuri corecte. Ancheta a arătat că există o capacitate de rezervă suficientă în industria din Uniune pentru ca utilizatorii independenți să înlocuiască orice scădere a importurilor din China.

| (133) | Anumiți importatori și utilizatori au afirmat că instituirea de măsuri ar conduce la atingerea, de către un producător din Uniune stabilit în Regatul Unit și utilizatorii săi afiliați, a unei poziții de monopol, prin eliminarea utilizatorilor independenți concurenți, care nu ar mai avea acces la materii prime la prețuri competitive. |
| --- | --- |

(133)

Anumiți importatori și utilizatori au afirmat că instituirea de măsuri ar conduce la atingerea, de către un producător din Uniune stabilit în Regatul Unit și utilizatorii săi afiliați, a unei poziții de monopol, prin eliminarea utilizatorilor independenți concurenți, care nu ar mai avea acces la materii prime la prețuri competitive.

| (134) | Comisia remarcă faptul că, în primul rând, achizițiile utilizatorilor din aval au fost aprobate de autoritățile de concurență din Regatul Unit și din Irlanda. Autoritățile respective au evaluat, în acest context, potențialul comportament monopolist. |
| --- | --- |

(134)

Comisia remarcă faptul că, în primul rând, achizițiile utilizatorilor din aval au fost aprobate de autoritățile de concurență din Regatul Unit și din Irlanda. Autoritățile respective au evaluat, în acest context, potențialul comportament monopolist.

| (135) | În al doilea rând, astfel cum s-a explicat în considerentul 130 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare care sunt accesibile utilizatorilor independenți, fapt ce va asigura că utilizatorii independenți vor putea continua să concureze pe piața Regatului Unit. |
| --- | --- |

(135)

În al doilea rând, astfel cum s-a explicat în considerentul 130 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare care sunt accesibile utilizatorilor independenți, fapt ce va asigura că utilizatorii independenți vor putea continua să concureze pe piața Regatului Unit.

| (136) | Luând în considerare argumentele de mai sus, chiar dacă anumiți utilizatori sunt susceptibili de a fi afectați mai mult decât alții de măsurile privind importurile din China, în acest stadiu Comisia este de părere că impactul general asupra utilizatorilor, precum și posibilele efecte de restrângere a concurenței sunt limitate. |
| --- | --- |

(136)

Luând în considerare argumentele de mai sus, chiar dacă anumiți utilizatori sunt susceptibili de a fi afectați mai mult decât alții de măsurile privind importurile din China, în acest stadiu Comisia este de părere că impactul general asupra utilizatorilor, precum și posibilele efecte de restrângere a concurenței sunt limitate.

7.4.   Interesul importatorilor

Interesul importatorilor

| (137) | S-a obținut o cooperare limitată din partea importatorilor neafiliați. Trei importatori au furnizat informații necesare pentru eșantionare, dar numai doi au cooperat. Aceștia au reprezentat aproximativ 37 % din totalul importurilor din China în cursul perioadei de anchetă. Importatorii se opun instituirii de măsuri, întrucât China este de departe cel mai important furnizor al lor de produs în cauză. |
| --- | --- |

(137)

S-a obținut o cooperare limitată din partea importatorilor neafiliați. Trei importatori au furnizat informații necesare pentru eșantionare, dar numai doi au cooperat. Aceștia au reprezentat aproximativ 37 % din totalul importurilor din China în cursul perioadei de anchetă. Importatorii se opun instituirii de măsuri, întrucât China este de departe cel mai important furnizor al lor de produs în cauză.

| (138) | Cu toate acestea, importatorii ar trebui să fie în măsură să transfere asupra clienților lor cel puțin o parte din orice creștere a prețurilor cauzată de instituirea măsurilor. De asemenea, importatorii ar putea trece la alte surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(138)

Cu toate acestea, importatorii ar trebui să fie în măsură să transfere asupra clienților lor cel puțin o parte din orice creștere a prețurilor cauzată de instituirea măsurilor. De asemenea, importatorii ar putea trece la alte surse de aprovizionare.

| (139) | Pe această bază, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de măsuri antidumping nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor. |
| --- | --- |

(139)

Pe această bază, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de măsuri antidumping nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor.

7.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (140) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, în general, pe baza informațiilor cu privire la interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor de produs în cauză din China. |
| --- | --- |

(140)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, în general, pe baza informațiilor cu privire la interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor de produs în cauză din China.

| (141) | Orice efecte negative asupra utilizatorilor neafiliați sunt atenuate de disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare. |
| --- | --- |

(141)

Orice efecte negative asupra utilizatorilor neafiliați sunt atenuate de disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare.

| (142) | În plus, atunci când se analizează impactul general al măsurilor antidumping asupra pieței Uniunii, efectele pozitive, în special asupra industriei din Uniune, par să depășească eventualele efecte negative asupra celorlalte grupuri de interese. |
| --- | --- |

(142)

În plus, atunci când se analizează impactul general al măsurilor antidumping asupra pieței Uniunii, efectele pozitive, în special asupra industriei din Uniune, par să depășească eventualele efecte negative asupra celorlalte grupuri de interese.

8.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (143) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(143)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (144) | În scopul determinării nivelului acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(144)

În scopul determinării nivelului acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (145) | La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut în mod rezonabil de către o industrie de acest tip din sector în condiții normale de concurență, și anume în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune. |
| --- | --- |

(145)

La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut în mod rezonabil de către o industrie de acest tip din sector în condiții normale de concurență, și anume în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune.

| (146) | Pentru a stabili nivelul-țintă al profitului, Comisia a luat în considerare profiturile realizate în vânzările către părți neafiliate care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(146)

Pentru a stabili nivelul-țintă al profitului, Comisia a luat în considerare profiturile realizate în vânzările către părți neafiliate care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului.

| (147) | Marja de profit țintă a fost stabilită provizoriu la 1,65 %, în concordanță cu profiturile pentru anul 2012 din vânzările către părți neafiliate. Având în vedere că importurile care fac obiectul unui dumping au început în 2013, se consideră că nivelul profiturilor pentru anul 2012 reflectă ceea ce ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(147)

Marja de profit țintă a fost stabilită provizoriu la 1,65 %, în concordanță cu profiturile pentru anul 2012 din vânzările către părți neafiliate. Având în vedere că importurile care fac obiectul unui dumping au început în 2013, se consideră că nivelul profiturilor pentru anul 2012 reflectă ceea ce ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (148) | În schimb, anul 2011 nu a fost considerat a fi un an de referință adecvat pentru condiții normale de concurență: astfel cum s-a explicat în considerentul 107, industria din Uniune încă se redresa în urma impactului crizei economice și înregistra pierderi. Reclamanții au arătat că cererea de oțel în Regatul Unit a fost estimată la un nivel excepțional de scăzut în 2011 (cu 25 % mai scăzut decât în 2007). De asemenea, costurile de producție au fost foarte ridicate din cauza unui nivel maxim atins de prețul deșeurilor de metal în 2011, astfel cum s-a arătat în considerentul 81. În cele din urmă, reclamanții au susținut că piața pentru bare de armătură din Regatul Unit a fost distorsionată temporar prin vânzarea stocului unui producător britanic, Thamesteel, înainte de lichidarea acestuia în ianuarie 2012, fapt ce a condus la o creștere temporară a volumului de aprovizionare și la prețuri reduse în 2011. Din aceste motive, anul 2011 nu poate fi considerat o perioadă de condiții normale de piață și nu a afectat stabilirea nivelului-țintă al profitului. |
| --- | --- |

(148)

În schimb, anul 2011 nu a fost considerat a fi un an de referință adecvat pentru condiții normale de concurență: astfel cum s-a explicat în considerentul 107, industria din Uniune încă se redresa în urma impactului crizei economice și înregistra pierderi. Reclamanții au arătat că cererea de oțel în Regatul Unit a fost estimată la un nivel excepțional de scăzut în 2011 (cu 25 % mai scăzut decât în 2007). De asemenea, costurile de producție au fost foarte ridicate din cauza unui nivel maxim atins de prețul deșeurilor de metal în 2011, astfel cum s-a arătat în considerentul 81. În cele din urmă, reclamanții au susținut că piața pentru bare de armătură din Regatul Unit a fost distorsionată temporar prin vânzarea stocului unui producător britanic, Thamesteel, înainte de lichidarea acestuia în ianuarie 2012, fapt ce a condus la o creștere temporară a volumului de aprovizionare și la prețuri reduse în 2011. Din aceste motive, anul 2011 nu poate fi considerat o perioadă de condiții normale de piață și nu a afectat stabilirea nivelului-țintă al profitului.

| (149) | Pe această bază, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat ca o comparație între prețul mediu ponderat al importurilor care fac obiectul unui dumping, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor în considerentul 62 de mai sus, și prețul neprejudiciabil al industriei din Uniune pentru produsul similar. |
| --- | --- |

(149)

Pe această bază, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat ca o comparație între prețul mediu ponderat al importurilor care fac obiectul unui dumping, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor în considerentul 62 de mai sus, și prețul neprejudiciabil al industriei din Uniune pentru produsul similar.

| (150) | Orice diferență rezultată din această comparație a fost ulterior exprimată ca procent din prețul total mediu de import CIF. |
| --- | --- |

(150)

Orice diferență rezultată din această comparație a fost ulterior exprimată ca procent din prețul total mediu de import CIF.

| (151) | Astfel cum se explică în considerentul 23, Comisia a concluzionat că două dintre grupurile cooperante de societăți ar trebui să fie tratate ca fiind afiliate. Prin urmare, s-a stabilit o marjă de prejudiciu unică pentru producătorii-exportatori din cele două grupuri prin exprimarea sumei valorilor lor individuale de subcotare ca procent din suma valorilor lor CIF construite la frontiera Uniunii. |
| --- | --- |

(151)

Astfel cum se explică în considerentul 23, Comisia a concluzionat că două dintre grupurile cooperante de societăți ar trebui să fie tratate ca fiind afiliate. Prin urmare, s-a stabilit o marjă de prejudiciu unică pentru producătorii-exportatori din cele două grupuri prin exprimarea sumei valorilor lor individuale de subcotare ca procent din suma valorilor lor CIF construite la frontiera Uniunii.

8.2.   Măsuri provizorii

Măsuri provizorii

| (152) | Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii pentru importurile de bare de armătură HFP originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. |
| --- | --- |

(152)

Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii pentru importurile de bare de armătură HFP originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici.

| (153) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 3 de mai sus, Comisia a impus obligativitatea înregistrării importurilor de produs în cauză originar din RPC prin Regulamentul (UE) 2015/2386, având în vedere eventuala aplicare retroactivă a oricăror măsuri antidumping în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(153)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 3 de mai sus, Comisia a impus obligativitatea înregistrării importurilor de produs în cauză originar din RPC prin Regulamentul (UE) 2015/2386, având în vedere eventuala aplicare retroactivă a oricăror măsuri antidumping în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (154) | Având în vedere constatările de mai sus, înregistrarea importurilor în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază ar trebui să fie suspendată. |
| --- | --- |

(154)

Având în vedere constatările de mai sus, înregistrarea importurilor în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază ar trebui să fie suspendată.

| (155) | În stadiul actual al procedurii, nu se poate lua nicio decizie privind o posibilă aplicarea retroactivă a măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(155)

În stadiul actual al procedurii, nu se poate lua nicio decizie privind o posibilă aplicarea retroactivă a măsurilor antidumping.

| (156) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii au fost stabilite comparând marjele de prejudiciu și marjele de dumping. În consecință, taxele antidumping propuse sunt următoarele:








  Societate | Marjă de prejudiciu
  (%) | Marjă de dumping
  (%) | Nivelul taxei antidumping provizorii
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.
  Jiangyin | 9,2 | 66,0 | 9,2 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.
  Jiangyin | 9,2 | 66,0 | 9,2 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Toate celelalte societăți | 13,0 | 66,0 | 13,0 |

(156)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii au fost stabilite comparând marjele de prejudiciu și marjele de dumping. În consecință, taxele antidumping propuse sunt următoarele:

Societate

Marjă de prejudiciu

(%)

Marjă de dumping

(%)

Nivelul taxei antidumping provizorii

(%)

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

Jiangyin

9,2

66,0

9,2

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

Jiangyin

9,2

66,0

9,2

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Toate celelalte societăți

13,0

66,0

13,0

| (157) | Nivelurile taxei antidumping aplicabile individual unei societăți, precizate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei cu privire la societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din RPC și fabricat de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele în cauză importate, fabricate de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(157)

Nivelurile taxei antidumping aplicabile individual unei societăți, precizate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei cu privire la societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din RPC și fabricat de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele în cauză importate, fabricate de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (158) | Orice cerere de aplicare a nivelurilor individuale ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei schimbări a denumirii entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată deîndată Comisiei (7) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție și de vânzările interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea denumirii sau schimbarea la nivelul entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(158)

Orice cerere de aplicare a nivelurilor individuale ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei schimbări a denumirii entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată deîndată Comisiei (7) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție și de vânzările interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea denumirii sau schimbarea la nivelul entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

7

| (159) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a unei diferențe dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(159)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a unei diferențe dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (160) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(160)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă.

9.   DISPOZIȚIE FINALĂ

DISPOZIȚIE FINALĂ

| (161) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit. |
| --- | --- |

(161)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit.

| (162) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(162)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de bare din fier sau oțel cu rezistență ridicată la oboseală pentru beton armat și tije din fier, din oțel nealiat sau din oțel aliat (cu excepția oțelului inoxidabil, a oțelului rapid și a oțelului silico-manganos), simplu laminate la cald, inclusiv cele torsionate după laminare; aceste bare și tije prezintă crestături, caneluri, nervuri sau alte deformări, adâncite sau în relief, produse în timpul procesului de laminare, sau au fost torsionate după laminare; principala caracteristică a materialelor cu rezistență ridicată la oboseală este capacitatea de a suporta o presiune repetată fără a se rupe și, în special, capacitatea de a rezista la peste 4,5 milioane de cicluri de oboseală utilizând un raport de solicitare (min/max) de 0,2 și un interval de solicitare care depășește 150 MPa; aceste produse sunt încadrate în prezent la codurile NC ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 și ex 7228 30 89 (codurile TARIC 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 și 7228308910) și sunt originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco frontieră Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos se stabilesc după cum urmează:

| Societate | Taxă (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin | 9,2 | C060 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,Jiangyin | 9,2 | C061 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C062 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C063 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.,Zhangjiagang | 13,0 | C064 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C065 |
| Toate celelalte societăți | 13,0 | C999 |

Societate

Taxă (%)

Codul adițional TARIC

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin

9,2

C060

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,Jiangyin

9,2

C061

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C062

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C063

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.,Zhangjiagang

13,0

C064

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C065

Toate celelalte societăți

13,0

C999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei specificat pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un funcționar al entității care emite o astfel de factură, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific că (volumul) de (produsul în cauză) vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

(1)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (a) | solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (b) | prezenta Comisiei observațiile lor în scris; și |
| --- | --- |

(b)

prezenta Comisiei observațiile lor în scris; și

| (c) | solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale. |
| --- | --- |

(c)

solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

(2)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului pot prezenta observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 3

(1)   Autoritățile vamale sunt invitate să suspende înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (UE) 2015/2386.

(2)   Datele colectate cu privire la produsele introduse în consumație cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se păstrează până la intrarea în vigoare a unor posibile măsuri definitive sau încheierea prezentei proceduri.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  
  JO C 143, 30.4.2015, p. 12.

2

(3)  
  JO L 332, 18.12.2015, p. 111.

3

(4)  C-687/13 din 10 septembrie 2015, punctul 68.

4

(5)  Metoda aceasta a fost acceptată de Tribunal în cauza T-423/09 Dashiqiao/Consiliul, hotărârea din 16 decembrie 2011, punctele 34-50.

5

(6)  Cauza C-315/90 Gimelec/Comisia, EU:C:1991:447, punctele 16-29; raportul Organului de apel al OMC, 24.7.2001, WT/DS184/AB/R, punctele 181-215.

6

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Brussels, Belgium (Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, CHAR 04/039, 1049 Bruxelles, Belgia).

7

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/40

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/114 AL COMISIEI

din 28 ianuarie 2016

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește ediția 2017 a listei variabilelor țintă secundare referitoare la sănătate și sănătatea copiilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2003 privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) (1), în special articolul 15 alineatul (2) litera (f) coroborat cu articolul 15 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 a stabilit un cadru comun pentru producerea sistematică de statistici europene referitoare la venit și la condițiile de viață, pentru a asigura disponibilitatea la nivel național și la nivelul UE a datelor transversale și longitudinale comparabile și actualizate privind venitul, precum și privind nivelul și componentele sărăciei și excluderii sociale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 a stabilit un cadru comun pentru producerea sistematică de statistici europene referitoare la venit și la condițiile de viață, pentru a asigura disponibilitatea la nivel național și la nivelul UE a datelor transversale și longitudinale comparabile și actualizate privind venitul, precum și privind nivelul și componentele sărăciei și excluderii sociale.

| (2) | În temeiul articolului 15 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1177/2003, în fiecare an ar trebui adoptate măsuri de punere în aplicare pentru a specifica domeniile și variabilele țintă secundare care trebuie să fie incluse în anul respectiv în componenta transversală a EU-SILC. Ar trebui adoptate măsuri de punere în aplicare care să specifice variabilele țintă secundare și identificatorii lor pentru modulul 2017 referitor la sănătate și sănătatea copiilor. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 15 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1177/2003, în fiecare an ar trebui adoptate măsuri de punere în aplicare pentru a specifica domeniile și variabilele țintă secundare care trebuie să fie incluse în anul respectiv în componenta transversală a EU-SILC. Ar trebui adoptate măsuri de punere în aplicare care să specifice variabilele țintă secundare și identificatorii lor pentru modulul 2017 referitor la sănătate și sănătatea copiilor.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetul Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetul Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Lista cu variabilele țintă secundare și identificatorii lor pentru modulul 2017 referitor la sănătate și sănătatea copiilor, parte a componentei transversale a EU-SILC, se enumeră în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 165, 3.7.2003, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele unități, moduri de colectare a datelor, perioade de referință și transmitere a datelor:

1.   Unități

Variabilele țintă se referă la tipuri diferite de unități:

| | informațiile privind sarcina financiară se aplică la nivel de gospodărie și se referă la gospodărie în ansamblu; |
| --- | --- |

informațiile privind sarcina financiară se aplică la nivel de gospodărie și se referă la gospodărie în ansamblu;

| | se furnizează informații privind sănătatea despre fiecare membru actual al gospodăriei sau, după caz, despre toți respondenții selectați, în vârstă de cel puțin 16 ani; |
| --- | --- |

se furnizează informații privind sănătatea despre fiecare membru actual al gospodăriei sau, după caz, despre toți respondenții selectați, în vârstă de cel puțin 16 ani;

| | se furnizează informații privind starea generală de sănătate și limitarea activității din cauza unor probleme de sănătate pentru fiecare copil cu vârsta cuprinsă între 0 și 15 ani; |
| --- | --- |

se furnizează informații privind starea generală de sănătate și limitarea activității din cauza unor probleme de sănătate pentru fiecare copil cu vârsta cuprinsă între 0 și 15 ani;

| | informațiile privind necesitatea nesatisfăcută de examinare sau tratament medical sau de servicii stomatologice pentru copii se aplică la nivel de gospodărie și se referă la toți copiii cu vârste cuprinse între 0 și 15 ani care trăiesc în gospodărie în ansamblu etc.; |
| --- | --- |

informațiile privind necesitatea nesatisfăcută de examinare sau tratament medical sau de servicii stomatologice pentru copii se aplică la nivel de gospodărie și se referă la toți copiii cu vârste cuprinse între 0 și 15 ani care trăiesc în gospodărie în ansamblu etc.;

| | vârsta se referă la vârsta în momentul interviului. |
| --- | --- |

vârsta se referă la vârsta în momentul interviului.

2.   Modalități de colectare a datelor

Pentru variabilele aplicabile la nivelul gospodăriei, modalitatea de colectare a datelor este interviul personal cu respondentul gospodăriei.

Pentru variabilele care se aplică la nivel individual, modalitatea de colectare a datelor este interviul personal cu toți membrii actuali ai gospodăriei în vârstă de cel puțin 16 ani sau, după caz, cu fiecare respondent selecționat.

Pentru variabilele referitoare la copii, modalitatea de colectare a datelor este interviul personal cu respondentul gospodăriei.

Având în vedere tipul de informații care trebuie să fie colectate, sunt acceptate numai interviurile personale (interviurile indirecte sunt acceptate în mod excepțional pentru persoanele temporar absente sau aflate temporar în incapacitatea de a răspunde).

Variabila Indice de masă corporală (IMC) se poate calcula din înălțime și greutate, colectate în cursul interviului, sau poate fi colectată direct de la persoana intervievată utilizând un tabel. Numai valoarea IMC trebuie transmisă către Eurostat.

3.   Perioadă de referință

Variabilele țintă se raportează la diferitele tipuri de perioade de referință:

| | perioada de referință actuală pentru variabila IMC, starea generală de sănătate pentru copii și limitarea activității din cauza unor probleme de sănătate pentru copii; |
| --- | --- |

perioada de referință actuală pentru variabila IMC, starea generală de sănătate pentru copii și limitarea activității din cauza unor probleme de sănătate pentru copii;

| | o săptămână obișnuită pentru variabilele legate de activitatea fizică; |
| --- | --- |

o săptămână obișnuită pentru variabilele legate de activitatea fizică;

| | o săptămână obișnuită dintr-un anumit sezon pentru frecvența consumului de fructe și legume; |
| --- | --- |

o săptămână obișnuită dintr-un anumit sezon pentru frecvența consumului de fructe și legume;

| | ultimele 12 luni pentru toate celelalte variabile. |
| --- | --- |

ultimele 12 luni pentru toate celelalte variabile.

4.   Transmiterea datelor

Variabilele țintă secundare ar trebui să fie transmise către Comisie (Eurostat) în fișierul de date referitoare la gospodărie (fișierul H), în fișierul „registrul persoanelor” (fișierul R) și în fișierul de date personale (fișierul P) după variabilele țintă primare.

| Identificatorul variabilei | Variabila țintă |
| --- | --- |
| Sănătate |
| HS200 | Povara financiară a îngrijirilor medicale

  Povară grea
  O povară relativ mare
  Nu reprezintă deloc o povară |
| HS200_F | Completat
  Lipsește
  Nu se aplică (nicio persoană din gospodărie nu a avut nevoie de îngrijiri medicale)
  Nu se aplică (RB010 ≠ 2017) |
| HS210 | Povara financiară a serviciilor stomatologice

  Povară grea
  O povară relativ mare
  Nu reprezintă deloc o povară |
| HS210_F | Completat
  Lipsește
  Nu se aplică (nicio persoană din gospodărie nu a avut nevoie de servicii stomatologice)
  Nu se aplică (RB010 ≠ 2017) |
| HS220 | Povara financiară a medicamentelor

  Povară grea
  O povară relativ mare
  Nu reprezintă deloc o povară |
| HS220_F | Completat
  Lipsește
  Nu se aplică (nicio persoană din gospodărie nu a avut nevoie de medicamente)
  Nu se aplică (RB010 ≠ 2017) |
| PH080 | Număr de vizite la medicul stomatolog sau ortodontist | Niciuna |

Identificatorul variabilei

Variabila țintă

Sănătate

HS200

Povara financiară a îngrijirilor medicale

Povară grea

O povară relativ mare

Nu reprezintă deloc o povară

HS200_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (nicio persoană din gospodărie nu a avut nevoie de îngrijiri medicale)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

HS210

Povara financiară a serviciilor stomatologice

Povară grea

O povară relativ mare

Nu reprezintă deloc o povară

HS210_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (nicio persoană din gospodărie nu a avut nevoie de servicii stomatologice)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

HS220

Povara financiară a medicamentelor

Povară grea

O povară relativ mare

Nu reprezintă deloc o povară

HS220_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (nicio persoană din gospodărie nu a avut nevoie de medicamente)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH080

Număr de vizite la medicul stomatolog sau ortodontist

Niciuna

| | 1-2 |
| --- | --- |

1-2

| | 3-5 |
| --- | --- |

3-5

| | 6-9 |
| --- | --- |

6-9

| | 10 sau mai multe |
| --- | --- |

10 sau mai multe

PH080_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH090

Numărul de consultații la un medic generalist sau medic de familie

| | Niciuna |
| --- | --- |

Niciuna

| | 1-2 |
| --- | --- |

1-2

| | 3-5 |
| --- | --- |

3-5

| | 6-9 |
| --- | --- |

6-9

| | 10 sau mai multe |
| --- | --- |

10 sau mai multe

PH090_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH100

Numărul de consultații la un medic specialist sau un chirurg specialist

| | Niciuna |
| --- | --- |

Niciuna

| | 1-2 |
| --- | --- |

1-2

| | 3-5 |
| --- | --- |

3-5

| | 6-9 |
| --- | --- |

6-9

| | 10 sau mai multe |
| --- | --- |

10 sau mai multe

PH100_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH110

Indicele de masă corporală (IMC)

Număr IMC

PH110_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB01 0≠ 2017)

PH120

Tip de activitate fizică la locul de muncă

Mai mult pe scaun

Mai mult în picioare

Mai mult mers pe jos sau sarcini care necesită un efort fizic moderat

Mai mult muncă grea sau solicitantă din punct de vedere fizic

PH120_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (nu efectuează nicio sarcină de serviciu)

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH130

Timpul petrecut cu activități fizice (cu excepția locului de muncă) într-o săptămână obișnuită

HH/MM (ore/minute) pe săptămână

PH130_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH140

Frecvența consumului de fructe

| | Cel puțin de două ori pe zi |
| --- | --- |

Cel puțin de două ori pe zi

| | O dată pe zi |
| --- | --- |

O dată pe zi

| | De 4-6 ori pe săptămână |
| --- | --- |

De 4-6 ori pe săptămână

| | De 1-3 ori pe săptămână |
| --- | --- |

De 1-3 ori pe săptămână

| | Mai puțin de o dată pe săptămână |
| --- | --- |

Mai puțin de o dată pe săptămână

| | Niciodată |
| --- | --- |

Niciodată

PH140_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

PH150

Frecvența consumului de legume sau salată

| | Cel puțin de două ori pe zi |
| --- | --- |

Cel puțin de două ori pe zi

| | O dată pe zi |
| --- | --- |

O dată pe zi

| | De 4-6 ori pe săptămână |
| --- | --- |

De 4-6 ori pe săptămână

| | De 1-3 ori pe săptămână |
| --- | --- |

De 1-3 ori pe săptămână

| | Mai puțin de o dată pe săptămână |
| --- | --- |

Mai puțin de o dată pe săptămână

| | Niciodată |
| --- | --- |

Niciodată

PH150_F

Completat

Lipsește

Respondent neselectat

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

Sănătatea copiilor

RC010

Starea generală de sănătate (copii)

Foarte bună

Bună

Destul de bună

Rea

Foarte rea

RC010_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (copil în vârstă de peste 15 ani)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

RC020

Limitarea activității din cauza unor probleme de sănătate (copii)

Limitare gravă

Limitată, însă nu grav

Nu este deloc limitată

RC020_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (copil în vârstă de peste 15 ani)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

HC010

Necesitate nesatisfăcută de examinare sau tratament medical (copii)

Da (a existat cel puțin o ocazie când cel puțin unul dintre copii nu a beneficiat de o examinare sau tratament medical)

Nu [copilul (copiii) a(u) beneficiat de o examinare sau tratament medical de fiecare dată când a fost necesar]

HC010_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (niciunul dintre copii nu a avut nevoie de examinare sau tratament medical)

Nu se aplică (în gospodărie nu există copii cu vârsta între 0 și 15 ani)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

HC020

Principalul motiv pentru necesitatea nesatisfăcută de examinare sau tratament medical (copii)

Nu și-a putut permite (prea scump)

Listă de așteptare

Nu a avut timp din cauza serviciului, a îngrijirii altor copii sau a altor persoane

Prea departe pentru a se deplasa sau absența mijloacelor de transport

Alte motive

HC020_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (HC010 nu are valoarea „da”)

Nu se aplică (în gospodărie nu există copii cu vârsta între 0 și 15 ani)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

HC030

Necesitate nesatisfăcută de servicii stomatologice (copii)

Da (a existat cel puțin o ocazie când cel puțin unul dintre copii nu a beneficiat de servicii stomatologice)

Nu [copilul (copiii) a(u) beneficiat de servicii stomatologice de fiecare dată când a fost necesar]

HC030_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (niciunul dintre copii nu a avut nevoie de servicii stomatologice)

Nu se aplică (în gospodărie nu există copii cu vârsta între 0 și 15 ani)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

HC040

Principalul motiv pentru necesitatea nesatisfăcută de servicii stomatologice (copii)

Nu și-a putut permite (prea scump)

Listă de așteptare

Nu a avut timp din cauza serviciului, a îngrijirii altor copii sau a altor persoane

Prea departe pentru a se deplasa sau absența mijloacelor de transport

Alte motive

HC040_F

Completat

Lipsește

Nu se aplică (HC030 nu are valoarea „da”)

Nu se aplică (în gospodărie nu există copii cu vârsta între 0 și 15 ani)

Nu se aplică (RB010 ≠ 2017)

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/47

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/115 AL COMISIEI

din 28 ianuarie 2016

de retragere a acceptării angajamentului pentru un producător-exportator în temeiul Deciziei de punere în aplicare 2013/707/UE de confirmare a acceptării unui angajament oferit în legătură cu procedurile antidumping și antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”), în special articolul 8,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”), în special articolul 13,

informând statele membre,

întrucât:

A.   ANGAJAMENTUL ȘI ALTE MĂSURI EXISTENTE

ANGAJAMENTUL ȘI ALTE MĂSURI EXISTENTE

| (1) | Prin Regulamentul (UE) nr. 513/2013 (3), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin (denumite în continuare „module”) și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (UE) nr. 513/2013 (3), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin (denumite în continuare „module”) și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

3

| (2) | Un grup de producători-exportatori a mandatat Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice (denumită în continuare „CCCME”) să prezinte Comisiei un angajament de preț în numele lor, ceea ce CCCME a făcut. Din termenii respectivului angajament de preț reiese în mod clar că acesta constituie un pachet de angajamente de preț individuale pentru fiecare producător-exportator, care este, din motive practice de administrare, coordonat de CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Un grup de producători-exportatori a mandatat Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice (denumită în continuare „CCCME”) să prezinte Comisiei un angajament de preț în numele lor, ceea ce CCCME a făcut. Din termenii respectivului angajament de preț reiese în mod clar că acesta constituie un pachet de angajamente de preț individuale pentru fiecare producător-exportator, care este, din motive practice de administrare, coordonat de CCCME.

| (3) | Prin Decizia 2013/423/UE (4), Comisia a acceptat respectivul angajament de preț în ceea ce privește taxa antidumping provizorie. Prin Regulamentul (UE) nr. 748/2013 (5), Comisia a modificat Regulamentul (UE) nr. 513/2013 pentru a introduce modificările tehnice necesare ca urmare a acceptării angajamentului în ceea ce privește taxa antidumping provizorie. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2013/423/UE (4), Comisia a acceptat respectivul angajament de preț în ceea ce privește taxa antidumping provizorie. Prin Regulamentul (UE) nr. 748/2013 (5), Comisia a modificat Regulamentul (UE) nr. 513/2013 pentru a introduce modificările tehnice necesare ca urmare a acceptării angajamentului în ceea ce privește taxa antidumping provizorie.

4

5

| (4) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 (6), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile în Uniune de module și de celule originare sau expediate din RPC (denumite în continuare „produsele în cauză”). Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 (7), Consiliul a instituit, de asemenea, o taxă compensatorie definitivă la importurile în Uniune ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 (6), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile în Uniune de module și de celule originare sau expediate din RPC (denumite în continuare „produsele în cauză”). Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 (7), Consiliul a instituit, de asemenea, o taxă compensatorie definitivă la importurile în Uniune ale produsului în cauză.

6

7

| (5) | În urma notificării unei versiuni modificate a angajamentului de preț de către un grup de producători-exportatori (denumiți în continuare „producătorii-exportatori”) și CCCME, Comisia a confirmat, prin Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE (8), acceptarea angajamentului de preț astfel cum a fost modificat (denumit în continuare „angajamentul”) pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive. Anexa la prezenta decizie prezintă lista de producători-exportatori pentru care a fost acceptat angajamentul; aceasta include Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd și Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd împreună cu societățile lor afiliate din Uniunea Europeană, încadrate împreună la codul adițional TARIC: B791 („Trina Solar”). |
| --- | --- |

(5)

În urma notificării unei versiuni modificate a angajamentului de preț de către un grup de producători-exportatori (denumiți în continuare „producătorii-exportatori”) și CCCME, Comisia a confirmat, prin Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE (8), acceptarea angajamentului de preț astfel cum a fost modificat (denumit în continuare „angajamentul”) pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive. Anexa la prezenta decizie prezintă lista de producători-exportatori pentru care a fost acceptat angajamentul; aceasta include Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd și Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd împreună cu societățile lor afiliate din Uniunea Europeană, încadrate împreună la codul adițional TARIC: B791 („Trina Solar”).

8

| (6) | Prin Decizia de punere în aplicare 2014/657/UE (9), Comisia a acceptat o propunere din partea grupului de producători-exportatori, formulată împreună cu CCCME, pentru clarificări referitoare la punerea în aplicare a angajamentului în ceea ce privește produsul în cauză care face obiectul angajamentului, și anume module și celule originare sau expediate din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8541 40 90 (codurile TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 și 8541409039) fabricate de producătorii-exportatori (denumit în continuare „produsul vizat”). Taxele antidumping și taxele compensatorii menționate la considerentul 4 de mai sus, împreună cu angajamentul, sunt denumite în continuare „măsurile”. |
| --- | --- |

(6)

Prin Decizia de punere în aplicare 2014/657/UE (9), Comisia a acceptat o propunere din partea grupului de producători-exportatori, formulată împreună cu CCCME, pentru clarificări referitoare la punerea în aplicare a angajamentului în ceea ce privește produsul în cauză care face obiectul angajamentului, și anume module și celule originare sau expediate din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8541 40 90 (codurile TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 și 8541409039) fabricate de producătorii-exportatori (denumit în continuare „produsul vizat”). Taxele antidumping și taxele compensatorii menționate la considerentul 4 de mai sus, împreună cu angajamentul, sunt denumite în continuare „măsurile”.

9

| (7) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/866 (10), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru trei producători-exportatori. |
| --- | --- |

(7)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/866 (10), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru trei producători-exportatori.

10

| (8) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1403 (11), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru alt producător-exportator. |
| --- | --- |

(8)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1403 (11), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru alt producător-exportator.

11

| (9) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2018 (12), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru doi producători-exportatori. |
| --- | --- |

(9)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2018 (12), Comisia a retras acceptarea angajamentului pentru doi producători-exportatori.

12

| (10) | Comisia a deschis o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) la 5 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a deschis o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) la 5 decembrie 2015.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

13

| (11) | Comisia a deschis o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul antisubvenție de bază, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (14) la 5 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a deschis o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul antisubvenție de bază, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (14) la 5 decembrie 2015.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

14

| (12) | Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază și în temeiul articolului 19 din regulamentul antisubvenție de bază, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (15) la 5 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază și în temeiul articolului 19 din regulamentul antisubvenție de bază, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (15) la 5 decembrie 2015.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

15

B.   TERMENII ANGAJAMENTULUI ȘI RETRAGEREA VOLUNTARĂ DE CĂTRE TRINA SOLAR

TERMENII ANGAJAMENTULUI ȘI RETRAGEREA VOLUNTARĂ DE CĂTRE TRINA SOLAR

| (13) | Conform angajamentului, orice producător-exportator își poate retrage angajamentul în mod voluntar în orice moment, în cursul aplicării sale. |
| --- | --- |

(13)

Conform angajamentului, orice producător-exportator își poate retrage angajamentul în mod voluntar în orice moment, în cursul aplicării sale.

| (14) | Trina Solar a informat Comisia în decembrie 2015 că dorește să își retragă angajamentul. |
| --- | --- |

(14)

Trina Solar a informat Comisia în decembrie 2015 că dorește să își retragă angajamentul.

C.   RETRAGEREA ACCEPTĂRII ANGAJAMENTULUI ȘI IMPUNEREA UNOR TAXE DEFINITIVE

RETRAGEREA ACCEPTĂRII ANGAJAMENTULUI ȘI IMPUNEREA UNOR TAXE DEFINITIVE

| (15) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 13 alineatul (9) din regulamentul antisubvenție de bază și, de asemenea, în conformitate cu termenii angajamentului, Comisia a concluzionat că acceptarea angajamentului în cazul societăților Trina Solar trebuie să fie retrasă. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 13 alineatul (9) din regulamentul antisubvenție de bază și, de asemenea, în conformitate cu termenii angajamentului, Comisia a concluzionat că acceptarea angajamentului în cazul societăților Trina Solar trebuie să fie retrasă.

| (16) | În consecință, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 13 alineatul (9) din regulamentul antisubvenție de bază, taxa antidumping definitivă instituită prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 și taxa compensatorie definitivă instituită prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 se aplică în mod automat importurilor originare sau expediate din RPC ale produsului în cauză fabricate de Trina Solar (cod adițional TARIC: B791) începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(16)

În consecință, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 13 alineatul (9) din regulamentul antisubvenție de bază, taxa antidumping definitivă instituită prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 și taxa compensatorie definitivă instituită prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 se aplică în mod automat importurilor originare sau expediate din RPC ale produsului în cauză fabricate de Trina Solar (cod adițional TARIC: B791) începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (17) | În scop informativ, tabelul din anexa la prezentul regulament enumeră producătorii-exportatori pentru care acceptarea angajamentului prin Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE nu este afectată, |
| --- | --- |

(17)

În scop informativ, tabelul din anexa la prezentul regulament enumeră producătorii-exportatori pentru care acceptarea angajamentului prin Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE nu este afectată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se retrage acceptarea angajamentului în ceea ce privește Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd și Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd împreună cu societățile lor afiliate din Uniunea Europeană, încadrate împreună la codul adițional TARIC: B791.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  
  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

2

(3)  
  JO L 152, 5.6.2013, p. 5.

3

(4)  
  JO L 209, 3.8.2013, p. 26.

4

(5)  
  JO L 209, 3.8.2013, p. 1.

5

(6)  
  JO L 325, 5.12.2013, p. 1.

6

(7)  
  JO L 325, 5.12.2013, p. 66.

7

(8)  
  JO L 325, 5.12.2013, p. 214.

8

(9)  
  JO L 270, 11.9.2014, p. 6.

9

(10)  
  JO L 139, 5.6.2015, p. 30.

10

(11)  
  JO L 218, 19.8.2015, p. 1.

11

(12)  
  JO L 295, 12.11.2015, p. 23.

12

(13)  
  JO C 405, 5.12.2015, p. 8.

13

(14)  
  JO C 405, 5.12.2015, p. 20.

14

(15)  
  JO C 405, 5.12.2015, p. 33.

15

---

ANEXĂ

Lista societăților:

| Denumirea societății | Cod adițional TARIC |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Delsolar (Wujiang) Ltd | B792 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD | B852 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.
  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd | B897 |
| Years Solar Co. Ltd | B898 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd | B919 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Denumirea societății

Cod adițional TARIC

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

B813

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Delsolar (Wujiang) Ltd

B792

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD

B852

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd

B897

Years Solar Co. Ltd

B898

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

B919

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/57

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/116 AL COMISIEI

din 28 ianuarie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 82,1 |
| TN | 116,3 |
| TR | 87,7 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 122,5 |
| 0709 93 10 | MA | 49,1 |
| TR | 161,3 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 10 20 | EG | 50,3 |
| MA | 61,6 |
| TN | 54,4 |
| TR | 60,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 82,6 |
| ZZ | 115,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 121,6 |
| JM | 154,6 |
| MA | 86,4 |
| TR | 94,9 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 50 10 | TR | 92,8 |
| ZZ | 92,8 |
| 0808 10 80 | CL | 88,0 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 124,3 |
| 0808 30 90 | CN | 57,3 |
| TR | 200,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 113,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

236,2

MA

82,1

TN

116,3

TR

87,7

ZZ

130,6

0707 00 05

MA

86,8

TR

158,2

ZZ

122,5

0709 93 10

MA

49,1

TR

161,3

ZZ

105,2

0805 10 20

EG

50,3

MA

61,6

TN

54,4

TR

60,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

147,6

MA

82,6

ZZ

115,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

121,6

JM

154,6

MA

86,4

TR

94,9

ZZ

114,4

0805 50 10

TR

92,8

ZZ

92,8

0808 10 80

CL

88,0

US

160,6

ZZ

124,3

0808 30 90

CN

57,3

TR

200,0

ZA

84,4

ZZ

113,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/59

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/117 AL COMISIEI

din 28 ianuarie 2016

privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada ianuarie 2016 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 al Comisiei (2) a deschis și a stabilit modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez, defalcate în funcție de țara de origine și eșalonate pe mai multe subperioade, în conformitate cu anexa I la regulamentul de punere în aplicare respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 al Comisiei (2) a deschis și a stabilit modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez, defalcate în funcție de țara de origine și eșalonate pe mai multe subperioade, în conformitate cu anexa I la regulamentul de punere în aplicare respectiv.

| (2) | Ianuarie este prima subperioadă pentru contingentele prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (a)-(d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(2)

Ianuarie este prima subperioadă pentru contingentele prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (a)-(d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011.

| (3) | Din notificările efectuate în conformitate cu articolul 8 litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 reiese că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de punere în aplicare menționat, au ca obiect o cantitate mai mare decât cea disponibilă. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate pentru contingentele vizate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(3)

Din notificările efectuate în conformitate cu articolul 8 litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 reiese că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de punere în aplicare menționat, au ca obiect o cantitate mai mare decât cea disponibilă. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate pentru contingentele vizate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

| (4) | Notificările respective indică de asemenea că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 și 09.4154, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, au ca obiect o cantitate mai mică decât cea disponibilă. |
| --- | --- |

(4)

Notificările respective indică de asemenea că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 și 09.4154, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, au ca obiect o cantitate mai mică decât cea disponibilă.

| (5) | De asemenea, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, este necesar să se fixeze cantitatea totală disponibilă pentru subperioada următoare, în conformitate cu articolul 5 primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, este necesar să se fixeze cantitatea totală disponibilă pentru subperioada următoare, în conformitate cu articolul 5 primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011.

| (6) | Pentru a se asigura o gestionare eficace a procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare, |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se asigura o gestionare eficace a procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Pentru cererile de licență de import de orez din cadrul contingentelor cu numărul de ordine 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166 prevăzute de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2016, se eliberează licențe pentru cantitatea solicitată, căreia i se aplică coeficientul de atribuire stabilit în anexa la prezentul regulament.

(2)   Cantitatea totală disponibilă pentru subperioada următoare în cadrul contingentelor cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, prevăzute de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, este stabilită în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 al Comisiei din 7 decembrie 2011 privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez (JO L 325, 8.12.2011, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

Cantități de atribuit pentru subperioada ianuarie 2016 și cantități disponibile pentru subperioada următoare, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

| (a) | Contingentul de orez albit sau semialbit încadrat la codul NC 1006 30, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada aprilie 2016 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite | 09.4127 | — (1) | 24 049 050 |
| Thailanda | 09.4128 | — (1) | 10 104 831 |
| Australia | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Alte origini | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

(a)

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada aprilie 2016 (în kg)

Statele Unite

09.4127

— (1)

24 049 050

Thailanda

09.4128

— (1)

10 104 831

Australia

09.4129

— (2)

1 019 000

Alte origini

09.4130

— (2)

1 805 000

| (b) | Contingentul de orez decorticat încadrat la codul NC 1006 20, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2016 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate țările | 09.4148 | — (3) | 578 000 |

(b)

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2016 (în kg)

Toate țările

09.4148

— (3)

578 000

| (c) | Contingentul de brizură de orez încadrată la codul NC 1006 40 00, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2016 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 09.4149 | — (4) | 49 768 810 |
| Australia | 09.4150 | — (5) | 16 000 000 |
| Guyana | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| Statele Unite | 09.4153 | — (5) | 9 000 000 |
| Alte origini | 09.4154 | — (4) | 10 460 000 |

(c)

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2016 (în kg)

Thailanda

09.4149

— (4)

49 768 810

Australia

09.4150

— (5)

16 000 000

Guyana

09.4152

— (5)

11 000 000

Statele Unite

09.4153

— (5)

9 000 000

Alte origini

09.4154

— (4)

10 460 000

| (d) | Contingentul de orez albit sau semialbit încadrat la codul NC 1006 30, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016
  (%) | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2016 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 09.4112 | 0,791841 | 0 |
| Statele Unite | 09.4116 | 1,749886 | 0 |
| India | 09.4117 | 0,994524 | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 0,777752 | 0 |
| Alte origini | 09.4119 | 0,725775 | 0 |
| Toate țările | 09.4166 | 0,577781 | 17 011 014 |

(d)

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2016

(%)

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2016 (în kg)

Thailanda

09.4112

0,791841

0

Statele Unite

09.4116

1,749886

0

India

09.4117

0,994524

0

Pakistan

09.4118

0,777752

0

Alte origini

09.4119

0,725775

0

Toate țările

09.4166

0,577781

17 011 014

---

(1)  Cererile acoperă cantități mai mici decât sau egale cu cele disponibile: prin urmare, toate cererile pot fi acceptate.

(2)  Nu există cantități disponibile pentru această subperioadă.

(3)  Cererile acoperă cantități mai mici decât sau egale cu cele disponibile: prin urmare, toate cererile pot fi acceptate.

(4)  Cererile acoperă cantități mai mici decât sau egale cu cele disponibile: prin urmare, toate cererile pot fi acceptate.

(5)  Pentru această subperioadă nu se aplică niciun coeficient de atribuire: nicio cerere de licență nu a fost comunicată Comisiei.

---

DECIZII

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/63

---

DECIZIA (PESC) 2016/118 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 20 ianuarie 2016

privind punerea în aplicare de către EUNAVFOR MED operația SOPHIA a Rezoluției 2240 (2015) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (EUNAVFOR MED operația SOPHIA/1/2016)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Decizia (PESC) 2015/778 a Consiliului din 18 mai 2015 privind o operație militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Decizia (PESC) 2015/778 prevede că operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) (denumită în continuare „operația”) se desfășoară în mai multe etape. |
| --- | --- |

(1)

Decizia (PESC) 2015/778 prevede că operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) (denumită în continuare „operația”) se desfășoară în mai multe etape.

| (2) | La 14 septembrie 2015, Consiliul a ajuns la concluzia că au fost întrunite toate condițiile pentru ca operația să treacă la o parte din cea de a doua etapă a operației pe marea liberă. La 28 septembrie 2015, Comitetul politic și de securitate a adoptat Decizia (PESC) 2015/1772 (2) privind trecerea EUNAVFOR MED operația SOPHIA la cea de a doua etapă a operației, așa cum este prevăzut la articolul 2 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Decizia (PESC) 2015/778, prin care s-au aprobat și regulile de angajare pentru respectiva etapă a operației. |
| --- | --- |

(2)

La 14 septembrie 2015, Consiliul a ajuns la concluzia că au fost întrunite toate condițiile pentru ca operația să treacă la o parte din cea de a doua etapă a operației pe marea liberă. La 28 septembrie 2015, Comitetul politic și de securitate a adoptat Decizia (PESC) 2015/1772 (2) privind trecerea EUNAVFOR MED operația SOPHIA la cea de a doua etapă a operației, așa cum este prevăzut la articolul 2 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Decizia (PESC) 2015/778, prin care s-au aprobat și regulile de angajare pentru respectiva etapă a operației.

| (3) | La 9 octombrie 2015, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) a adoptat Rezoluția 2240 (2015). Respectiva rezoluție consolidează autoritatea de a lua măsuri împotriva introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane de pe teritoriul Libiei și din largul coastelor sale. În special, la punctele 7, 8 și 10, aceasta autorizează statele membre, pe o perioadă de un an, acționând la nivel național sau prin intermediul unor organizații regionale implicate în combaterea introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane, „să inspecteze în marea liberă, în largul coastei Libiei, navele pe care au motive întemeiate să le suspecteze că sunt utilizate pentru introducerea ilegală de migranți sau pentru traficul de persoane din Libia, cu condiția ca respectivele state membre și organizații regionale să depună eforturi cu bună credință pentru a obține acordul statului de pavilion al navei înainte de a face uz de autorizația descrisă la prezentul punct”. Aceasta autorizează de asemenea statele membre „să confiște navele inspectate în temeiul autorității prevăzute la punctul 7 despre care se confirmă că sunt utilizate pentru introducerea ilegală de migranți sau pentru traficul de persoane din Libia și subliniază că vor fi luate măsuri suplimentare cu privire la navele inspectate în temeiul autorității prevăzute la punctul 7, inclusiv casarea acestora, în conformitate cu dreptul internațional aplicabil, ținând seama în mod corespunzător de interesele oricărei părți terțe care a acționat cu bună credință” și „să recurgă la toate măsurile adecvate circumstanțelor specifice în confruntarea persoanelor care introduc ilegal migranți sau a traficanților de persoane atunci când desfășoară activitățile prevăzute la punctele 7 și 8 și cu respectarea deplină a dreptului internațional al drepturilor omului, după caz”. |
| --- | --- |

(3)

La 9 octombrie 2015, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) a adoptat Rezoluția 2240 (2015). Respectiva rezoluție consolidează autoritatea de a lua măsuri împotriva introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane de pe teritoriul Libiei și din largul coastelor sale. În special, la punctele 7, 8 și 10, aceasta autorizează statele membre, pe o perioadă de un an, acționând la nivel național sau prin intermediul unor organizații regionale implicate în combaterea introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane, „să inspecteze în marea liberă, în largul coastei Libiei, navele pe care au motive întemeiate să le suspecteze că sunt utilizate pentru introducerea ilegală de migranți sau pentru traficul de persoane din Libia, cu condiția ca respectivele state membre și organizații regionale să depună eforturi cu bună credință pentru a obține acordul statului de pavilion al navei înainte de a face uz de autorizația descrisă la prezentul punct”. Aceasta autorizează de asemenea statele membre „să confiște navele inspectate în temeiul autorității prevăzute la punctul 7 despre care se confirmă că sunt utilizate pentru introducerea ilegală de migranți sau pentru traficul de persoane din Libia și subliniază că vor fi luate măsuri suplimentare cu privire la navele inspectate în temeiul autorității prevăzute la punctul 7, inclusiv casarea acestora, în conformitate cu dreptul internațional aplicabil, ținând seama în mod corespunzător de interesele oricărei părți terțe care a acționat cu bună credință” și „să recurgă la toate măsurile adecvate circumstanțelor specifice în confruntarea persoanelor care introduc ilegal migranți sau a traficanților de persoane atunci când desfășoară activitățile prevăzute la punctele 7 și 8 și cu respectarea deplină a dreptului internațional al drepturilor omului, după caz”.

| (4) | La 16 octombrie 2015, comandantul operației EUNAVFOR MED operația SOPHIA a declarat că aceasta este gata să pună în aplicare Rezoluția 2240 (2015) a CSONU. |
| --- | --- |

(4)

La 16 octombrie 2015, comandantul operației EUNAVFOR MED operația SOPHIA a declarat că aceasta este gata să pună în aplicare Rezoluția 2240 (2015) a CSONU.

| (5) | În urma acordului Comitetului politic și de securitate, Consiliul a concluzionat, la 18 ianuarie 2016, că au fost întrunite condițiile pentru ca operația să pună în aplicare autorizația acordată prin Rezoluția 2240 (2015) a CSONU în marea liberă, în largul coastelor Libiei, în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/778. |
| --- | --- |

(5)

În urma acordului Comitetului politic și de securitate, Consiliul a concluzionat, la 18 ianuarie 2016, că au fost întrunite condițiile pentru ca operația să pună în aplicare autorizația acordată prin Rezoluția 2240 (2015) a CSONU în marea liberă, în largul coastelor Libiei, în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/778.

| (6) | Prin urmare, operația ar trebui să fie autorizată să desfășoare acțiuni de abordaj, de percheziționare la bord, de sechestrare și deviere, în marea liberă, a navelor suspectate de a fi utilizate pentru introducerea ilegală de persoane sau pentru traficul de persoane, în condițiile prevăzute în Rezoluția 2240 (2015) a CSONU, iar regulile de angajare adaptate ar trebui adoptate în acest scop. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, operația ar trebui să fie autorizată să desfășoare acțiuni de abordaj, de percheziționare la bord, de sechestrare și deviere, în marea liberă, a navelor suspectate de a fi utilizate pentru introducerea ilegală de persoane sau pentru traficul de persoane, în condițiile prevăzute în Rezoluția 2240 (2015) a CSONU, iar regulile de angajare adaptate ar trebui adoptate în acest scop.

| (7) | Tranziția către etapele ulterioare ale operației, inclusiv măsurile în apele teritoriale și interioare ale unui stat de coastă, în temeiul articolului 2 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Decizia (PESC) 2015/778, va face obiectul unei evaluări suplimentare din partea Consiliului în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor pentru respectiva tranziție, luând în considerare orice rezoluție aplicabilă a CSONU și acord al statelor de coastă vizate, precum și decizia Comitetului politic și de securitate cu privire la momentul realizării tranziției, în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/778 și cu Decizia (PESC) 2015/972 a Consiliului (3), |
| --- | --- |

(7)

Tranziția către etapele ulterioare ale operației, inclusiv măsurile în apele teritoriale și interioare ale unui stat de coastă, în temeiul articolului 2 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Decizia (PESC) 2015/778, va face obiectul unei evaluări suplimentare din partea Consiliului în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor pentru respectiva tranziție, luând în considerare orice rezoluție aplicabilă a CSONU și acord al statelor de coastă vizate, precum și decizia Comitetului politic și de securitate cu privire la momentul realizării tranziției, în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/778 și cu Decizia (PESC) 2015/972 a Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) este autorizată să desfășoare acțiuni de abordaj, de percheziționare la bord, de sechestrare și deviere, în marea liberă, a navelor suspectate de a fi utilizate pentru introducerea ilegală de persoane sau pentru traficul de persoane, în condițiile prevăzute în Rezoluția 2240 (2015) a CSONU, în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/778, pe durata stabilită în respectiva rezoluție și incluzând eventuale prelungiri ulterioare ale duratei de către Consiliul de Securitate.

Articolul 2

Se aprobă regulile de angajare adaptate pentru a da efect autorizării de la articolul 1.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 20 ianuarie 2016.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

W. STEVENS

---

(1)  
  JO L 122, 19.5.2015, p. 31.

1

(2)  
  JO L 258, 3.10.2015, p. 5.

2

(3)  
  JO L 157, 23.6.2015, p. 51.

3

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/65

---

DECIZIA (PESC) 2016/119 A CONSILIULUI

din 28 ianuarie 2016

de modificare a Deciziei 2011/72/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Tunisia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 31 ianuarie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/72/PESC (1) privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Tunisia. |
| --- | --- |

(1)

La 31 ianuarie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/72/PESC (1) privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Tunisia.

| (2) | Măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/72/PESC se aplică până la 31 ianuarie 2016. Pe baza unei revizuiri a deciziei respective, măsurile restrictive ar trebui prelungite până la 31 ianuarie 2017. Rubricile care se referă la 48 de persoane ar trebui modificate. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/72/PESC se aplică până la 31 ianuarie 2016. Pe baza unei revizuiri a deciziei respective, măsurile restrictive ar trebui prelungite până la 31 ianuarie 2017. Rubricile care se referă la 48 de persoane ar trebui modificate.

| (3) | Decizia 2011/72/PESC ar trebui, prin urmare, modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2011/72/PESC ar trebui, prin urmare, modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/72/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5
  Prezenta decizie se aplică până la data de 31 ianuarie 2017. Aceasta se reexaminează permanent. Decizia poate fi reînnoită sau modificată, după caz, în situația în care Consiliul apreciază că obiectivele acesteia nu au fost atinse.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Prezenta decizie se aplică până la data de 31 ianuarie 2017. Aceasta se reexaminează permanent. Decizia poate fi reînnoită sau modificată, după caz, în situația în care Consiliul apreciază că obiectivele acesteia nu au fost atinse.”

| 2. | Anexa la Decizia 2011/72/PESC se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexa la Decizia 2011/72/PESC se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

A.G. KOENDERS

---

(1)  Decizia 2011/72/PESC a Consiliului din 31 ianuarie 2011 privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Tunisia (JO L 28, 2.2.2011, p. 62).

1

---

ANEXĂ

LISTA PERSOANELOR ȘI ENTITĂȚILOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1

| | Nume | Date de identificare | Motive |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Fost președinte al Tunisiei, născut la Hamman-Sousse la data de 3 septembrie 1936, fiul lui Selma HASSEN, căsătorit cu Leïla TRABELSI, titular al cărții naționale de identitate (CNI) nr. 00354671. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 2. | Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la Tunis la data de 24 octombrie 1956, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Zine El Abidine BEN ALI, titulară a CNI nr. 00683530. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 3. | Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 4 martie 1944, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 11 rue de France- Radès Ben Arous, titular al CNI nr. 05000799. | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 4. | Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la Sabha, Libia, la data de 7 ianuarie 1980, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, căsătorit cu Inès LEJRI, domiciliat la adresa Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- etajul 7- apt. nr. 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, titular al CNI nr. 04524472. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fost director general al Banque Nationale Agricole) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 5. | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tunisian, născut la Tunis la data de 2 decembrie 1981, fiul lui Naïma BOUTIBA, căsătorit cu Nesrine BEN ALI, titular al CNI nr. 04682068. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice tunisiene de către un funcționar public (fostul președinte Ben Ali), complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 6. | Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Tunis la data de 16 ianuarie 1987, fiica lui Leïla TRABELSI, căsătorită cu Fahd Mohamed Sakher MATERI, titulară a CNI nr. 00299177. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Tunis la data de 17 iulie 1992, fiica lui Leïla TRABELSI, cu reședința în Palatul prezidențial, titulară a CNI nr. 09006300. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 8. | Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 5 noiembrie 1962, fiul lui Saida DHERIF, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, titular al CNI nr. 00777029. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 9. | Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 24 iunie 1948, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Nadia MAKNI, administrator adjunct al unei societăți agricole, domiciliat la adresa 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 00104253. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 10. | Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la Radès la data de 19 februarie 1953, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed MAHJOUB, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 21 rue d' Aristote – Carthage Salammbô, titulară a CNI nr. 00403106. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 11. | Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 26 august 1974, fiul lui Najia JERIDI, om de afaceri, domiciliat la adresa 124 avenue Habib Bourguiba-Carthage presidence, titular al CNI nr. 05417770. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 12. | Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 26 aprilie 1950, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Souad BEN JEMIA, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00178522. | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 13. | Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 25 septembrie 1955, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Hela BELHAJ, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, titular al CNI nr. 05150331. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 14. | Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la data de 27 decembrie 1958, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed Montassar MEHERZI, director comercial, domiciliată la adresa 4 rue Taoufik EI Hakim –La Marsa, titulară a CNI nr. 00166569. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale. |
| 15. | Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI | Tunisian, născut la La Marsa la data de 5 mai 1959, fiul lui Fatma SFAR, căsătorit cu Samira TRABELSI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, titular al CNI nr. 00046988. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 16. | Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisiană, născută la data de 1 februarie 1960, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Habib ZAKIR, domiciliată la adresa 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, titulară a CNI nr. 00235016. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 17. | Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR | Tunisian, născut la data de 5 martie 1957, fiul lui Saida BEN ABDALLAH, căsătorit cu Nefissa TRABELSI, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa rue Ennawras nr. 4 -Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00547946. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 18. | Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la Tunis la data de 3 iulie 1973, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa immeuble Amine El Bouhaira-Rue du Lac Turkana-Les berges du Lac-Tunis, titular al CNI nr. 05411511. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 19. | Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF | Tunisiană, născută la Tunis la data de 25 iunie 1975, fiica lui Mounira TRABELSI (sora lui Leila TRABELSI), administrator al unei societăți, căsătorită cu Mourad MEHDOUI, domiciliată la adresa 41 rue Garibaldi -Tunis, titulară a CNI nr. 05417907. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 20. | Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI | Tunisian, născut la Tunis la data de 3 mai 1962, fiul lui Neila BARTAJI, căsătorit cu Lilia NACEF, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 41 rue Garibaldi – Tunis, titular al CNI nr. 05189459. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 21. | Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la data de 18 septembrie 1976, fiul lui Najia JERIDI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa lotissement Erriadh.2-Gammarth – Tunis, titular al CNI nr. 05412560. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 22. | Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisiană, născută la data de 4 decembrie 1971, fiica lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 2 rue El Farrouj – La Marsa, titulară a CNI nr. 05418095. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 23. | Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI | Tunisian, născut la data de 20 decembrie 1965, fiul lui Radhia MATHLOUTHI, căsătorit cu Linda CHERNI, funcționar de birou la Tunisair, domiciliat la adresa 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, titular al CNI nr. 00300638. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 24. | Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED | Tunisian, născut la data de 29 ianuarie 1988, fiul lui Kaouther Feriel HAMZA, director general al societății Stafiem – Peugeot, domiciliat la adresa 4 rue Mohamed Makhlouf -El Manar.2-Tunis. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 25. | Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB | Tunisian, născut la data de 13 ianuarie 1959, fiul lui Leïla CHAIBI, căsătorit cu Dorsaf BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, titular al CNI nr. 00400688. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 26. | Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 5 iulie 1965, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Slim CHIBOUB, domiciliată la adresa 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, titulară a CNI nr. 00589759. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 27. | Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 21 august 1971, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Marouene MABROUK, consilier la Ministerul Afacerilor Externe, titulară a CNI nr. 05409131. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 28. | Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK | Tunisian, născut la Tunis la data de 11 martie 1972, fiul lui Jaouida El BEJI, căsătorit cu Sirine BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 04766495. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 8 martie 1963, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Slim ZARROUK, medic, domiciliată la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titulară a CNI nr. 00589758. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 30. | Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK | Tunisian, născut la Tunis la data de 13 august 1960, fiul lui Maherzia GUEDIRA, căsătorit cu Ghazoua BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titular al CNI nr. 00642271. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 31. | Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 noiembrie 1949, fiul lui Selma HASSEN, fotograf-jurnalist în Germania, domiciliat la adresa 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02951793. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 32. | Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 13 martie 1947, căsătorit cu Zohra BEN AMMAR, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa rue El Moez – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02800443. | Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 33. | Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisiană, născută la Hammam-Sousse la data de 16 mai 1952, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Fathi REFAT, reprezentant al Tunisair, domiciliată la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titulară a CNI nr. 02914657. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 34. | Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI | Tunisiană, născută la Sousse la data de 18 septembrie 1956, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Sadok Habib MHIRI, director de întreprindere, domiciliată la adresa avenue de l'Imam Muslim- Khezama ouest-Sousse, titulară a CNI nr. 02804872. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 35. | Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la data de 28 octombrie 1938, fiul lui Selma HASSEN, pensionar, soț al decedatei Selma MANSOUR, domiciliat la adresa 255 cité El Bassatine – Monastir, titular al CNI nr. 028106l4. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 36. | Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Tunis la data de 21 octombrie 1969, fiul lui Selma MANSOUR, căsătorit cu Monia CHEDLI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa avenue Hédi Nouira – Monastir, titular al CNI nr. 04180053. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 37. | Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Monastir la data de 29 aprilie 1974, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, director de întreprindere, domiciliat la adresa 83 Cap Marina – Monastir, titular al CNI nr. 04186963. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 38. | Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Monastir la data de 12 octombrie 1972, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, exportator și importator comercial, domiciliat la adresa avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, titular al CNI nr. 04192479. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 39. | Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisiană, născută la Monastir la data de 8 martie 1980, fiica lui Selma MANSOUR, căsătorită cu Zied JAZIRI, secretară a unei societăți, domiciliată la adresa rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 06810509. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 40. | Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 8 octombrie 1978, fiul lui Hayet BEN ALI, director al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590835. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 41. | Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 9 august 1977, fiul lui Hayet BEN ALI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590836. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisiană, născută la Monastir la data de 30 august 1982, fiica lui Hayet BEN ALI, căsătorită cu Badreddine BENNOUR, domiciliată la adresa rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 08434380. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 43. | Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisian, născut la Sousse la data de 13 ianuarie 1970, fiul lui Naïma BEN ALI, șef de serviciu la Tunisair, domiciliat la adresa Résidence les Jardins, apt. 8C, bloc b – El Menzah 8 – l'Ariana, titular al CNI nr. 05514395. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 44. | Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 octombrie 1967, fiul lui Naïma BEN ALI, responsabil de misiune la Ministerul Transporturilor, domiciliat la adresa 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2 – Tunis, titular al CNI nr. 05504161. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 45. | Montassar Ben Habib Ben.Bouali LTAIEF | Tunisian, născut la Sousse la data de 3 ianuarie 1973, fiul lui Naïma BEN ALI, căsătorit cu Lamia JEGHAM, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 13 lotissement Ennakhil – Kantaoui – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05539378. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 46. | Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisian, născut la Paris la data de 27 octombrie 1966, fiul lui Paulette HAZAT, director al unei societăți, domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05515496 (dublă cetățenie). | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 47. | Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI | Cetățenie tunisiană și franceză; născut la Le Petit Quevilly (76) la data de 6 aprilie 1971 (sau la data de 16 aprilie, conform cărții de identitate tunisiene); fiul lui Tijani BEN ALI, născut la 9 februarie 1932, și al lui Paulette HAZET (sau HAZAT), născută la 23 februarie 1936; căsătorit cu Amel SAIED (sau SAID); administrator al unei societăți; domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, conform CNI tunisiene nr. 00297112; domiciliat la adresa 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77), conform CNI franceze nr. 111277501841. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |
| 48. | Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisian, născut la Tunis la data de 28 august 1974, fiul lui Leila DEROUICHE, director comercial, domiciliat la adresa 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, titular al CNI nr. 04622472. | Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană. |

Nume

Date de identificare

Motive

1.

Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Fost președinte al Tunisiei, născut la Hamman-Sousse la data de 3 septembrie 1936, fiul lui Selma HASSEN, căsătorit cu Leïla TRABELSI, titular al cărții naționale de identitate (CNI) nr. 00354671.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

2.

Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la Tunis la data de 24 octombrie 1956, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Zine El Abidine BEN ALI, titulară a CNI nr. 00683530.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

3.

Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 4 martie 1944, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 11 rue de France- Radès Ben Arous, titular al CNI nr. 05000799.

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

4.

Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la Sabha, Libia, la data de 7 ianuarie 1980, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, căsătorit cu Inès LEJRI, domiciliat la adresa Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- etajul 7- apt. nr. 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, titular al CNI nr. 04524472.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fost director general al Banque Nationale Agricole) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

5.

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tunisian, născut la Tunis la data de 2 decembrie 1981, fiul lui Naïma BOUTIBA, căsătorit cu Nesrine BEN ALI, titular al CNI nr. 04682068.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice tunisiene de către un funcționar public (fostul președinte Ben Ali), complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

6.

Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Tunis la data de 16 ianuarie 1987, fiica lui Leïla TRABELSI, căsătorită cu Fahd Mohamed Sakher MATERI, titulară a CNI nr. 00299177.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Tunis la data de 17 iulie 1992, fiica lui Leïla TRABELSI, cu reședința în Palatul prezidențial, titulară a CNI nr. 09006300.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

8.

Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 5 noiembrie 1962, fiul lui Saida DHERIF, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, titular al CNI nr. 00777029.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

9.

Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 24 iunie 1948, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Nadia MAKNI, administrator adjunct al unei societăți agricole, domiciliat la adresa 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 00104253.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

10.

Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la Radès la data de 19 februarie 1953, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed MAHJOUB, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 21 rue d' Aristote – Carthage Salammbô, titulară a CNI nr. 00403106.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

11.

Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 26 august 1974, fiul lui Najia JERIDI, om de afaceri, domiciliat la adresa 124 avenue Habib Bourguiba-Carthage presidence, titular al CNI nr. 05417770.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

12.

Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 26 aprilie 1950, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Souad BEN JEMIA, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00178522.

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

13.

Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 25 septembrie 1955, fiul lui Saida DHERIF, căsătorit cu Hela BELHAJ, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, titular al CNI nr. 05150331.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

14.

Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la data de 27 decembrie 1958, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Mohamed Montassar MEHERZI, director comercial, domiciliată la adresa 4 rue Taoufik EI Hakim –La Marsa, titulară a CNI nr. 00166569.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, precum și pentru complicitate la infracțiunea de primire de către un funcționar public a unor fonduri publice despre care știa că nu i se cuvin și pe care le-a utilizat în beneficiul personal sau al unor membri ai familiei sale.

15.

Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI

Tunisian, născut la La Marsa la data de 5 mai 1959, fiul lui Fatma SFAR, căsătorit cu Samira TRABELSI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, titular al CNI nr. 00046988.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

16.

Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisiană, născută la data de 1 februarie 1960, fiica lui Saida DHERIF, căsătorită cu Habib ZAKIR, domiciliată la adresa 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, titulară a CNI nr. 00235016.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

17.

Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR

Tunisian, născut la data de 5 martie 1957, fiul lui Saida BEN ABDALLAH, căsătorit cu Nefissa TRABELSI, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa rue Ennawras nr. 4 -Gammarth Supérieur, titular al CNI nr. 00547946.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

18.

Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la Tunis la data de 3 iulie 1973, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, dezvoltator imobiliar, domiciliat la adresa immeuble Amine El Bouhaira-Rue du Lac Turkana-Les berges du Lac-Tunis, titular al CNI nr. 05411511.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

19.

Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF

Tunisiană, născută la Tunis la data de 25 iunie 1975, fiica lui Mounira TRABELSI (sora lui Leila TRABELSI), administrator al unei societăți, căsătorită cu Mourad MEHDOUI, domiciliată la adresa 41 rue Garibaldi -Tunis, titulară a CNI nr. 05417907.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

20.

Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI

Tunisian, născut la Tunis la data de 3 mai 1962, fiul lui Neila BARTAJI, căsătorit cu Lilia NACEF, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 41 rue Garibaldi – Tunis, titular al CNI nr. 05189459.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

21.

Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la data de 18 septembrie 1976, fiul lui Najia JERIDI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa lotissement Erriadh.2-Gammarth – Tunis, titular al CNI nr. 05412560.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

22.

Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisiană, născută la data de 4 decembrie 1971, fiica lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, domiciliată la adresa 2 rue El Farrouj – La Marsa, titulară a CNI nr. 05418095.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

23.

Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI

Tunisian, născut la data de 20 decembrie 1965, fiul lui Radhia MATHLOUTHI, căsătorit cu Linda CHERNI, funcționar de birou la Tunisair, domiciliat la adresa 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, titular al CNI nr. 00300638.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

24.

Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED

Tunisian, născut la data de 29 ianuarie 1988, fiul lui Kaouther Feriel HAMZA, director general al societății Stafiem – Peugeot, domiciliat la adresa 4 rue Mohamed Makhlouf -El Manar.2-Tunis.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

25.

Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB

Tunisian, născut la data de 13 ianuarie 1959, fiul lui Leïla CHAIBI, căsătorit cu Dorsaf BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, titular al CNI nr. 00400688.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

26.

Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 5 iulie 1965, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Slim CHIBOUB, domiciliată la adresa 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, titulară a CNI nr. 00589759.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

27.

Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 21 august 1971, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Mohamed Marouene MABROUK, consilier la Ministerul Afacerilor Externe, titulară a CNI nr. 05409131.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

28.

Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK

Tunisian, născut la Tunis la data de 11 martie 1972, fiul lui Jaouida El BEJI, căsătorit cu Sirine BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, titular al CNI nr. 04766495.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Le Bardo la data de 8 martie 1963, fiica lui Naïma EL KEFI, căsătorită cu Slim ZARROUK, medic, domiciliată la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titulară a CNI nr. 00589758.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

30.

Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK

Tunisian, născut la Tunis la data de 13 august 1960, fiul lui Maherzia GUEDIRA, căsătorit cu Ghazoua BEN ALI, director general al unei societăți, domiciliat la adresa 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, titular al CNI nr. 00642271.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

31.

Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 noiembrie 1949, fiul lui Selma HASSEN, fotograf-jurnalist în Germania, domiciliat la adresa 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02951793.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

32.

Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 13 martie 1947, căsătorit cu Zohra BEN AMMAR, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa rue El Moez – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 02800443.

Persoană (decedată) ale cărei activități fac obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

33.

Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisiană, născută la Hammam-Sousse la data de 16 mai 1952, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Fathi REFAT, reprezentant al Tunisair, domiciliată la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titulară a CNI nr. 02914657.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

34.

Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI

Tunisiană, născută la Sousse la data de 18 septembrie 1956, fiica lui Selma HASSEN, căsătorită cu Sadok Habib MHIRI, director de întreprindere, domiciliată la adresa avenue de l'Imam Muslim- Khezama ouest-Sousse, titulară a CNI nr. 02804872.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

35.

Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la data de 28 octombrie 1938, fiul lui Selma HASSEN, pensionar, soț al decedatei Selma MANSOUR, domiciliat la adresa 255 cité El Bassatine – Monastir, titular al CNI nr. 028106l4.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

36.

Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Tunis la data de 21 octombrie 1969, fiul lui Selma MANSOUR, căsătorit cu Monia CHEDLI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa avenue Hédi Nouira – Monastir, titular al CNI nr. 04180053.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

37.

Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Monastir la data de 29 aprilie 1974, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, director de întreprindere, domiciliat la adresa 83 Cap Marina – Monastir, titular al CNI nr. 04186963.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

38.

Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Monastir la data de 12 octombrie 1972, fiul lui Selma MANSOUR, celibatar, exportator și importator comercial, domiciliat la adresa avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, titular al CNI nr. 04192479.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

39.

Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisiană, născută la Monastir la data de 8 martie 1980, fiica lui Selma MANSOUR, căsătorită cu Zied JAZIRI, secretară a unei societăți, domiciliată la adresa rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 06810509.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

40.

Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 8 octombrie 1978, fiul lui Hayet BEN ALI, director al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590835.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

41.

Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 9 august 1977, fiul lui Hayet BEN ALI, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05590836.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisiană, născută la Monastir la data de 30 august 1982, fiica lui Hayet BEN ALI, căsătorită cu Badreddine BENNOUR, domiciliată la adresa rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, titulară a CNI nr. 08434380.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

43.

Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisian, născut la Sousse la data de 13 ianuarie 1970, fiul lui Naïma BEN ALI, șef de serviciu la Tunisair, domiciliat la adresa Résidence les Jardins, apt. 8C, bloc b – El Menzah 8 – l'Ariana, titular al CNI nr. 05514395.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

44.

Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisian, născut la Hammam-Sousse la data de 22 octombrie 1967, fiul lui Naïma BEN ALI, responsabil de misiune la Ministerul Transporturilor, domiciliat la adresa 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2 – Tunis, titular al CNI nr. 05504161.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

45.

Montassar Ben Habib Ben.Bouali LTAIEF

Tunisian, născut la Sousse la data de 3 ianuarie 1973, fiul lui Naïma BEN ALI, căsătorit cu Lamia JEGHAM, administrator al unei societăți, domiciliat la adresa 13 lotissement Ennakhil – Kantaoui – Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05539378.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

46.

Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisian, născut la Paris la data de 27 octombrie 1966, fiul lui Paulette HAZAT, director al unei societăți, domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, titular al CNI nr. 05515496 (dublă cetățenie).

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

47.

Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI

Cetățenie tunisiană și franceză; născut la Le Petit Quevilly (76) la data de 6 aprilie 1971 (sau la data de 16 aprilie, conform cărții de identitate tunisiene); fiul lui Tijani BEN ALI, născut la 9 februarie 1932, și al lui Paulette HAZET (sau HAZAT), născută la 23 februarie 1936; căsătorit cu Amel SAIED (sau SAID); administrator al unei societăți; domiciliat la adresa Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, conform CNI tunisiene nr. 00297112; domiciliat la adresa 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77), conform CNI franceze nr. 111277501841.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

48.

Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisian, născut la Tunis la data de 28 august 1974, fiul lui Leila DEROUICHE, director comercial, domiciliat la adresa 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, titular al CNI nr. 04622472.

Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la deturnare de fonduri publice de către un funcționar public, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației și abuz de influență asupra unui funcționar public în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană.

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/77

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/120 A COMISIEI

din 28 ianuarie 2016

privind identificarea eXtensible Business Reporting Language 2.1 pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (1),

după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC, precum și a experților din sector,

întrucât:

| (1) | Standardizarea joacă un rol important în susținerea Strategiei Europa 2020, astfel cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (2). Mai multe inițiative emblematice ale strategiei Europa 2020 subliniază importanța standardizării voluntare de pe piețele de produse sau servicii pentru a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea între produse și servicii, a promova dezvoltarea tehnologică și a sprijini inovarea. |
| --- | --- |

(1)

Standardizarea joacă un rol important în susținerea Strategiei Europa 2020, astfel cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (2). Mai multe inițiative emblematice ale strategiei Europa 2020 subliniază importanța standardizării voluntare de pe piețele de produse sau servicii pentru a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea între produse și servicii, a promova dezvoltarea tehnologică și a sprijini inovarea.

| (2) | Finalizarea pieței unice digitale este una dintre principalele priorități ale Uniunii Europene, după cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei intitulată Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (3). Comisia a evidențiat, în comunicarea sa referitoare la Strategia privind piața unică digitală (4), rolul standardizării și interoperabilității în crearea unei economii digitale europene cu un potențial de creștere pe termen lung. |
| --- | --- |

(2)

Finalizarea pieței unice digitale este una dintre principalele priorități ale Uniunii Europene, după cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei intitulată Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (3). Comisia a evidențiat, în comunicarea sa referitoare la Strategia privind piața unică digitală (4), rolul standardizării și interoperabilității în crearea unei economii digitale europene cu un potențial de creștere pe termen lung.

| (3) | În societatea digitală, produsele standardizării devin indispensabile pentru asigurarea interoperabilității între dispozitive, aplicații, depozite de date, servicii și rețele. Comunicarea Comisiei intitulată „O viziune strategică pentru standardele europene: avansând în direcția îmbunătățirii și accelerării creșterii durabile a economiei europene până în 2020” (5) recunoaște specificitatea standardizării în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), în care soluțiile, aplicațiile și serviciile sunt deseori elaborate de forumuri și consorții mondiale TIC care s-au impus ca organizații lider în elaborarea de standarde TIC. |
| --- | --- |

(3)

În societatea digitală, produsele standardizării devin indispensabile pentru asigurarea interoperabilității între dispozitive, aplicații, depozite de date, servicii și rețele. Comunicarea Comisiei intitulată „O viziune strategică pentru standardele europene: avansând în direcția îmbunătățirii și accelerării creșterii durabile a economiei europene până în 2020” (5) recunoaște specificitatea standardizării în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), în care soluțiile, aplicațiile și serviciile sunt deseori elaborate de forumuri și consorții mondiale TIC care s-au impus ca organizații lider în elaborarea de standarde TIC.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 vizează modernizarea și îmbunătățirea cadrului european de standardizare. Acesta stabilește un sistem prin care Comisia poate decide să identifice cele mai relevante și mai larg acceptate specificații tehnice TIC elaborate de organizații care nu sunt organizații de standardizare europene, internaționale sau naționale. Posibilitatea de a utiliza întreaga gamă de specificații tehnice TIC în momentul achiziționării de hardware, de software și de servicii de tehnologia informației va facilita interoperabilitatea între dispozitive, servicii și aplicații, va contribui la evitarea blocajelor în administrațiile publice, care se produc atunci când autoritatea contractantă nu poate să schimbe un furnizor după expirarea contractului de achiziție publică, deoarece acesta utilizează soluții proprietare TIC, și va încuraja concurența în domeniul furnizării de soluții TIC interoperabile. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 vizează modernizarea și îmbunătățirea cadrului european de standardizare. Acesta stabilește un sistem prin care Comisia poate decide să identifice cele mai relevante și mai larg acceptate specificații tehnice TIC elaborate de organizații care nu sunt organizații de standardizare europene, internaționale sau naționale. Posibilitatea de a utiliza întreaga gamă de specificații tehnice TIC în momentul achiziționării de hardware, de software și de servicii de tehnologia informației va facilita interoperabilitatea între dispozitive, servicii și aplicații, va contribui la evitarea blocajelor în administrațiile publice, care se produc atunci când autoritatea contractantă nu poate să schimbe un furnizor după expirarea contractului de achiziție publică, deoarece acesta utilizează soluții proprietare TIC, și va încuraja concurența în domeniul furnizării de soluții TIC interoperabile.

| (5) | Pentru ca specificațiile tehnice TIC să poată fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice, acestea trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. Conformitatea cu cerințele respective garantează autorităților publice că specificațiile tehnice TIC sunt stabilite în conformitate cu principiile de deschidere, echitate, obiectivitate și nediscriminare recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului (OMC) în domeniul standardizării. |
| --- | --- |

(5)

Pentru ca specificațiile tehnice TIC să poată fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice, acestea trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. Conformitatea cu cerințele respective garantează autorităților publice că specificațiile tehnice TIC sunt stabilite în conformitate cu principiile de deschidere, echitate, obiectivitate și nediscriminare recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului (OMC) în domeniul standardizării.

| (6) | Decizia de a identifica specificațiile TIC urmează să fie adoptată după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC instituit prin Decizia 2011/C-349/04 a Comisiei (6), completată cu alte forme de consultare a experților din sector. |
| --- | --- |

(6)

Decizia de a identifica specificațiile TIC urmează să fie adoptată după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC instituit prin Decizia 2011/C-349/04 a Comisiei (6), completată cu alte forme de consultare a experților din sector.

| (7) | La 26 februarie 2015, Forumul european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC a evaluat eXtensible Business Reporting Language versiunea 2.1 (XBRL 2.1) pe baza cerințelor anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 și a emis un aviz favorabil privind identificarea sa pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice. Evaluarea XBRL 2.1 a fost ulterior înaintată spre consultare experților sectoriali care au confirmat avizul favorabil în ceea ce privește identificarea sa. |
| --- | --- |

(7)

La 26 februarie 2015, Forumul european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC a evaluat eXtensible Business Reporting Language versiunea 2.1 (XBRL 2.1) pe baza cerințelor anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 și a emis un aviz favorabil privind identificarea sa pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice. Evaluarea XBRL 2.1 a fost ulterior înaintată spre consultare experților sectoriali care au confirmat avizul favorabil în ceea ce privește identificarea sa.

| (8) | XBRL 2.1 este o specificație tehnică pentru raportarea digitală pentru întreprinderi gestionată de un consorțiu nonprofit la nivel mondial, XBRL International. Consorțiul este alcătuit din aproximativ 600 de organizații publice și private din întreaga lume. Obiectivul acestui consorțiu este de a îmbunătăți raportarea în interesul public. |
| --- | --- |

(8)

XBRL 2.1 este o specificație tehnică pentru raportarea digitală pentru întreprinderi gestionată de un consorțiu nonprofit la nivel mondial, XBRL International. Consorțiul este alcătuit din aproximativ 600 de organizații publice și private din întreaga lume. Obiectivul acestui consorțiu este de a îmbunătăți raportarea în interesul public.

| (9) | XBRL 2.1 se poate aplica unei game foarte largi de date economice și financiare și simplifică elaborarea de rapoarte financiare și de afaceri în procesul de luare a deciziilor interne și externe. Utilizând XBRL 2.1, întreprinderile și alți producători de date financiare și de rapoarte de activitate pot să automatizeze procesele de colectare a datelor. |
| --- | --- |

(9)

XBRL 2.1 se poate aplica unei game foarte largi de date economice și financiare și simplifică elaborarea de rapoarte financiare și de afaceri în procesul de luare a deciziilor interne și externe. Utilizând XBRL 2.1, întreprinderile și alți producători de date financiare și de rapoarte de activitate pot să automatizeze procesele de colectare a datelor.

| (10) | Prin urmare, XBRL 2.1 ar trebui să fie identificată ca specificație tehnică TIC eligibilă pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice, |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, XBRL 2.1 ar trebui să fie identificată ca specificație tehnică TIC eligibilă pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

eXtensible Business Reporting Language versiunea 2.1 este eligibilă pentru utilizarea ca referință în cadrul achizițiilor publice.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

1

(2)  COM(2010) 2020 final, 3 martie 2010.

2

(3)  COM(2014) 902 final, 28 noiembrie 2014.

3

(4)  COM(2015) 192 final, 6 mai 2015.

4

(5)  COM(2011) 311 final, 1 iunie 2011.

5

(6)  Decizia 2011/C-349/04 a Comisiei din 28 noiembrie 2011 de înființare a Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC (JO C 349, 30.11.2011, p. 4).

6

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/79

---

DECIZIA NR. 2/2016 A COMITETULUI MIXT UE-ELVEȚIA

din 3 decembrie 2015

de modificare a Protocolului nr. 3 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, privind definirea conceptului de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă [2016/121]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, semnat la Bruxelles la 22 iulie 1972 (1) (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 11,

având în vedere Protocolul nr. 3 la acord, privind definirea conceptului de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă (denumit în continuare „Protocolul nr. 3”),

întrucât:

| (1) | Articolul 11 din acord face trimitere la Protocolul nr. 3 care stabilește regulile de origine și prevede cumulul de origine între UE, Elveția (inclusiv Liechtenstein), Islanda, Norvegia, Turcia, Insulele Feroe și participanții la Procesul de la Barcelona (2). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 11 din acord face trimitere la Protocolul nr. 3 care stabilește regulile de origine și prevede cumulul de origine între UE, Elveția (inclusiv Liechtenstein), Islanda, Norvegia, Turcia, Insulele Feroe și participanții la Procesul de la Barcelona (2).

| (2) | Conform articolului 39 din Protocolul nr. 3, Comitetul mixt prevăzut la articolul 29 din acord poate decide să modifice dispozițiile respectivului protocol. |
| --- | --- |

(2)

Conform articolului 39 din Protocolul nr. 3, Comitetul mixt prevăzut la articolul 29 din acord poate decide să modifice dispozițiile respectivului protocol.

| (3) | Obiectivul Convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale paneuro-mediteraneene (3) (denumită în continuare „convenția”) este să înlocuiască protocoalele privind regulile de origine, aflate în prezent în vigoare în țările din zona paneuro-mediteraneeană, cu un act juridic unic. |
| --- | --- |

(3)

Obiectivul Convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale paneuro-mediteraneene (3) (denumită în continuare „convenția”) este să înlocuiască protocoalele privind regulile de origine, aflate în prezent în vigoare în țările din zona paneuro-mediteraneeană, cu un act juridic unic.

| (4) | UE și Elveția au semnat convenția la 15 iunie 2011. |
| --- | --- |

(4)

UE și Elveția au semnat convenția la 15 iunie 2011.

| (5) | UE și Elveția și-au depus instrumentele de acceptare pe lângă depozitarul convenției la 26 martie 2012, respectiv la 28 noiembrie 2011. În consecință, în aplicarea articolului 10 alineatul (3), convenția a intrat în vigoare pentru UE și Elveția la 1 mai 2012, respectiv la 1 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(5)

UE și Elveția și-au depus instrumentele de acceptare pe lângă depozitarul convenției la 26 martie 2012, respectiv la 28 noiembrie 2011. În consecință, în aplicarea articolului 10 alineatul (3), convenția a intrat în vigoare pentru UE și Elveția la 1 mai 2012, respectiv la 1 ianuarie 2012.

| (6) | Convenția a inclus participanții la procesul de stabilizare și de asociere și Republica Moldova în zona de cumul de origine paneuro-mediteraneeană. |
| --- | --- |

(6)

Convenția a inclus participanții la procesul de stabilizare și de asociere și Republica Moldova în zona de cumul de origine paneuro-mediteraneeană.

| (7) | Protocolul nr. 3 la acord ar trebui prin urmare modificat, astfel încât să facă trimitere la convenție, |
| --- | --- |

(7)

Protocolul nr. 3 la acord ar trebui prin urmare modificat, astfel încât să facă trimitere la convenție,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Protocolul nr. 3 la acord, privind definirea conceptului de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă, se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 februarie 2016.

Adoptată la Bruxelles, 3 decembrie 2015.

Pentru Comitetul mixt

Președintele

Luc DEVIGNE

---

(1)  
  JO L 300, 31.12.1972, p. 189.

1

(2)  Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Maroc, Cisiordania și Fâșia Gaza, Siria și Tunisia.

2

(3)  
  JO L 54, 26.2.2013, p. 4.

3

---

ANEXĂ

„PROTOCOLUL NR. 3

privind definirea conceptului de «produse originare» și metodele de cooperare administrativă

Articolul 1

Reguli de origine aplicabile

În sensul punerii în aplicare a prezentului acord, se aplică apendicele I și dispozițiile pertinente din apendicele II la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale paneuro-mediteraneene (1) (denumită în continuare «convenția»).

1

Toate trimiterile la «acordul relevant» din apendicele I și din dispozițiile pertinente prevăzute în apendicele II la convenție se interpretează ca trimiteri la prezentul acord.

Articolul 2

Soluționarea litigiilor

Atunci când procedurile de verificare prevăzute la articolul 32 din apendicele I la convenție dau naștere unor litigii ce nu pot fi soluționate între autoritățile vamale care solicită verificarea și autoritățile vamale responsabile cu efectuarea verificării, aceste litigii sunt înaintate Comitetului mixt.

În toate cazurile, soluționarea litigiilor dintre importator și autoritățile vamale din țara importatoare se efectuează în conformitate cu legislația țării respective.

Articolul 3

Modificări ale protocolului

Comitetul mixt poate decide să modifice dispozițiile prezentului protocol.

Articolul 4

Denunțarea convenției

(1)   Dacă fie UE, fie Elveția notifică în scris depozitarului convenției intenția lor de a denunța convenția conform articolului 9 al acesteia, UE și Elveția declanșează imediat negocieri privind regulile de origine, în scopul punerii în aplicare a prezentului acord.

(2)   Până la intrarea în vigoare a respectivelor reguli de origine nou negociate, prezentului acord i se aplică în continuare regulile de origine prevăzute în apendicele I și, după caz, dispozițiile pertinente ale apendicelui II la convenție, aplicabile la momentul denunțării. Cu toate acestea, din momentul denunțării, regulile de origine prevăzute în apendicele I și, după caz, dispozițiile pertinente din apendicele II la convenție se interpretează astfel încât să permită cumulul bilateral doar între UE și Elveția.

Articolul 5

Dispoziții tranzitorii – cumulul

Fără a aduce atingere articolului 16 alineatul (5) și articolului 21 alineatul (3) din apendicele I la convenție, în cazul în care cumulul implică numai statele AELS, Insulele Feroe, UE, Turcia și participanții la procesul de stabilizare și de asociere și Republica Moldova, dovada originii poate fi constituită de un certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 sau de o declarație de origine.”

---

(1)  
  JO L 54, 26.2.2013, p. 4.

1

---

| 29.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 23/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 23/82

---

DECIZIA NR. 1/2016 A COMITETULUI PENTRU TRANSPORTURI TERESTRE COMUNITATE/ELVEȚIA

din 16 decembrie 2015

de modificare a anexelor 1, 3, 4 și 7 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători [2016/122]

COMITETUL,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul feroviar și rutier de mărfuri și călători (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 52 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 52 alineatul (4) prima liniuță din acord atribuie comitetului mixt sarcina de a adopta decizii de revizuire a anexelor 1, 3, 4 și 7. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 52 alineatul (4) prima liniuță din acord atribuie comitetului mixt sarcina de a adopta decizii de revizuire a anexelor 1, 3, 4 și 7.

| (2) | Anexa 1 a fost revizuită ultima dată prin Decizia 1/2013 a comitetului mixt din 6 decembrie 2013 (1). |
| --- | --- |

(2)

Anexa 1 a fost revizuită ultima dată prin Decizia 1/2013 a comitetului mixt din 6 decembrie 2013 (1).

| (3) | S-au adoptat noi acte legislative ale Uniunii Europene în domeniile vizate de acord. Textele anexelor 1, 3, 4 și 7 ar trebui modificate pentru a ține seama de evoluția legislației relevante a Uniunii Europene. Din motive de claritate juridică și simplificare, este preferabil să se înlocuiască anexele 1, 3, 4 și 7 la acord cu anexele la prezenta decizie, |
| --- | --- |

(3)

S-au adoptat noi acte legislative ale Uniunii Europene în domeniile vizate de acord. Textele anexelor 1, 3, 4 și 7 ar trebui modificate pentru a ține seama de evoluția legislației relevante a Uniunii Europene. Din motive de claritate juridică și simplificare, este preferabil să se înlocuiască anexele 1, 3, 4 și 7 la acord cu anexele la prezenta decizie,

DECIDE:

Articolul 1

(1)   Anexa 1 la acord se înlocuiește cu textul din anexa 1 la prezenta decizie.

(2)   Anexa 3 la acord se înlocuiește cu textul din anexa 2 la prezenta decizie.

(3)   Anexa 4 la acord se înlocuiește cu textul din anexa 3 la prezenta decizie.

(4)   Anexa 7 la acord se înlocuiește cu textul din anexa 4 la prezenta decizie.

Articolul 2

Pentru transportul de mărfuri cu autovehicule înmatriculate în Elveția a căror masă totală maximă autorizată, inclusiv cea a remorcilor, este cuprinsă între 3,5 și 6 tone, obligația de a deține o licență prevăzută la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2) se aplică doar de la 1 ianuarie 2018.

Articolul 3

Trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 881/92 al Consiliului (3) de la articolul 9 din acord se consideră trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1072/2009, iar trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 684/92 al Consiliului (4) de la articolul 17 din acord se consideră trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2016.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2015.

Pentru Uniunea Europeană

Președintele

Fotis KARAMITSOS

Pentru Confederația Elvețiană

Șeful delegației elvețiene

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  
  JO L 352, 24.12.2013, p. 79.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (JO L 300, 14.11.2009, p. 72).

2

(3)  Regulamentul (CEE) nr. 881/92 al Consiliului din 26 martie 1992 privind accesul pe piața transportului rutier de mărfuri în cadrul comunității către sau dinspre teritoriul unui stat membru sau care traversează teritoriul unuia sau mai multor state membre (JO L 95, 9.4.1992, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CEE) nr. 684/92 al Consiliului din 16 martie 1992 privind normele comune pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul (JO L 74, 20.3.1992, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88).

5

---

ANEXA 1

„ANEXA 1

DISPOZIȚII APLICABILE

În conformitate cu articolul 52 alineatul (6) din prezentul acord, Elveția aplică dispoziții legale echivalente cu dispozițiile menționate mai jos:

Dispoziții relevante ale dreptului Uniunii Europene

SECȚIUNEA 1 – ACCES LA PROFESIE

| — | Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (JO L 33, 4.2.2006, p. 82). |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (JO L 33, 4.2.2006, p. 82).

| — | Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

| — | Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (JO L 300, 14.11.2009, p. 72), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).
  În sensul prezentului acord,






  (a) | Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană îi exceptează de la obligația de a deține un atestat de conducător auto pe toți resortisanții Confederației Elvețiene, ai statelor membre ale Uniunii Europene și ai statelor membre ale Spațiului Economic European; |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (JO L 300, 14.11.2009, p. 72), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

În sensul prezentului acord,

(a)

Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană îi exceptează de la obligația de a deține un atestat de conducător auto pe toți resortisanții Confederației Elvețiene, ai statelor membre ale Uniunii Europene și ai statelor membre ale Spațiului Economic European;

| (b) | Confederația Elvețiană îi poate excepta de la obligația de a deține un atestat de conducător auto pe resortisanții altor state decât cele menționate la litera (a) de mai sus doar după consultarea Uniunii Europene și după acordul din partea acesteia; |
| --- | --- |

(b)

Confederația Elvețiană îi poate excepta de la obligația de a deține un atestat de conducător auto pe resortisanții altor state decât cele menționate la litera (a) de mai sus doar după consultarea Uniunii Europene și după acordul din partea acesteia;

| (c) | dispozițiile capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică. |
| --- | --- |

(c)

dispozițiile capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică.

| — | Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).
  În sensul prezentului acord, dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

În sensul prezentului acord, dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică.

| — | Decizia 2009/992/UE a Comisiei din 17 decembrie 2009 privind cerințele minime pentru datele care trebuie introduse în registrul electronic național al întreprinderilor de transport rutier (JO L 339, 22.12.2009, p. 36). |
| --- | --- |

—

Decizia 2009/992/UE a Comisiei din 17 decembrie 2009 privind cerințele minime pentru datele care trebuie introduse în registrul electronic național al întreprinderilor de transport rutier (JO L 339, 22.12.2009, p. 36).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1213/2010 al Comisiei din 16 decembrie 2010 de stabilire a normelor comune privind interconectarea registrelor electronice naționale ale întreprinderilor de transport rutier (JO L 335, 18.12.2010, p. 21). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1213/2010 al Comisiei din 16 decembrie 2010 de stabilire a normelor comune privind interconectarea registrelor electronice naționale ale întreprinderilor de transport rutier (JO L 335, 18.12.2010, p. 21).

| — | Regulamentul (UE) nr. 361/2014 al Comisiei din 9 aprilie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește documentele pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2121/98 al Comisiei (JO L 107, 10.4.2014, p. 39). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 361/2014 al Comisiei din 9 aprilie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește documentele pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2121/98 al Comisiei (JO L 107, 10.4.2014, p. 39).

SECȚIUNEA 2 – NORME SOCIALE

| — | Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (JO L 370, 31.12.1985, p. 8), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1161/2014 al Comisiei din 30 octombrie 2014 (JO L 311, 31.10.2014, p. 19). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (JO L 370, 31.12.1985, p. 8), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1161/2014 al Comisiei din 30 octombrie 2014 (JO L 311, 31.10.2014, p. 19).

| — | Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (JO L 80, 23.3.2002, p. 35). |
| --- | --- |

—

Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (JO L 80, 23.3.2002, p. 35).

| — | Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului (JO L 226, 10.9.2003, p. 4). |
| --- | --- |

—

Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului (JO L 226, 10.9.2003, p. 4).

| — | Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88).

| — | Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 35), modificată ultima dată prin Directiva 2009/5/CE a Comisiei din 30 ianuarie 2009 (JO L 29, 31.1.2009, p. 45). |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 35), modificată ultima dată prin Directiva 2009/5/CE a Comisiei din 30 ianuarie 2009 (JO L 29, 31.1.2009, p. 45).

| — | Regulamentul (UE) nr. 581/2010 al Comisiei din 1 iulie 2010 privind termenele maxime pentru descărcarea datelor relevante din unitățile montate pe vehicule și din cardurile conducătorilor auto (JO L 168, 2.7.2010, p. 16). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 581/2010 al Comisiei din 1 iulie 2010 privind termenele maxime pentru descărcarea datelor relevante din unitățile montate pe vehicule și din cardurile conducătorilor auto (JO L 168, 2.7.2010, p. 16).

SECȚIUNEA 3 – NORME TEHNICE

Autovehicule

| — | Directiva 70/157/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la nivelul de zgomot admis și la sistemul de evacuare al autovehiculelor (JO L 42, 23.2.1970, p. 16), modificată ultima dată prin Directiva 2007/34/CE a Comisiei din 14 iunie 2007 (JO L 155, 15.6.2007, p. 49). |
| --- | --- |

—

Directiva 70/157/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la nivelul de zgomot admis și la sistemul de evacuare al autovehiculelor (JO L 42, 23.2.1970, p. 16), modificată ultima dată prin Directiva 2007/34/CE a Comisiei din 14 iunie 2007 (JO L 155, 15.6.2007, p. 49).

| — | Directiva 88/77/CEE a Consiliului din 3 decembrie 1987 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz natural sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 36, 9.2.1988, p. 33), modificată ultima dată prin Directiva 2001/27/CE a Comisiei din 10 aprilie 2001 (JO L 107, 18.4.2001, p. 10). |
| --- | --- |

—

Directiva 88/77/CEE a Consiliului din 3 decembrie 1987 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz natural sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 36, 9.2.1988, p. 33), modificată ultima dată prin Directiva 2001/27/CE a Comisiei din 10 aprilie 2001 (JO L 107, 18.4.2001, p. 10).

| — | Directiva 91/671/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind utilizarea obligatorie a centurii de siguranță în vehiculele cu o capacitate mai mică de 3,5 tone (JO L 373, 31.12.1991, p. 26), modificată ultima dată prin Directiva de punere în aplicare 2014/37/CE a Comisiei din 27 februarie 2014 (JO L 59, 28.2.2014, p. 32). |
| --- | --- |

—

Directiva 91/671/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind utilizarea obligatorie a centurii de siguranță în vehiculele cu o capacitate mai mică de 3,5 tone (JO L 373, 31.12.1991, p. 26), modificată ultima dată prin Directiva de punere în aplicare 2014/37/CE a Comisiei din 27 februarie 2014 (JO L 59, 28.2.2014, p. 32).

| — | Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității (JO L 57, 2.3.1992, p. 27), modificată prin Directiva 2002/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 noiembrie 2002 (JO L 327, 4.12.2002, p. 8). |
| --- | --- |

—

Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității (JO L 57, 2.3.1992, p. 27), modificată prin Directiva 2002/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 noiembrie 2002 (JO L 327, 4.12.2002, p. 8).

| — | Directiva 92/24/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind dispozitivele limitatoare de viteză sau sistemele similare de limitare a vitezei montate pe diferite categorii de autovehicule (JO L 129, 14.5.1992, p. 154), modificată prin Directiva 2004/11/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 (JO L 44, 14.2.2004, p. 19). |
| --- | --- |

—

Directiva 92/24/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind dispozitivele limitatoare de viteză sau sistemele similare de limitare a vitezei montate pe diferite categorii de autovehicule (JO L 129, 14.5.1992, p. 154), modificată prin Directiva 2004/11/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 (JO L 44, 14.2.2004, p. 19).

| — | Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (JO L 235, 17.9.1996, p. 59), modificată prin Directiva 2002/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 februarie 2002 (JO L 67, 9.3.2002, p. 47). |
| --- | --- |

—

Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (JO L 235, 17.9.1996, p. 59), modificată prin Directiva 2002/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 februarie 2002 (JO L 67, 9.3.2002, p. 47).

| — | Regulamentul (CE) nr. 2411/98 al Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind recunoașterea în cadrul traficului intracomunitar a semnului distinctiv al statului membru în care sunt înmatriculate autovehiculele și remorcile acestora (JO L 299, 10.11.1998, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 2411/98 al Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind recunoașterea în cadrul traficului intracomunitar a semnului distinctiv al statului membru în care sunt înmatriculate autovehiculele și remorcile acestora (JO L 299, 10.11.1998, p. 1).

| — | Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate (JO L 203, 10.8.2000, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2010/47/UE a Comisiei din 5 iulie 2010 (JO L 173, 8.7.2010, p. 33). |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate (JO L 203, 10.8.2000, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2010/47/UE a Comisiei din 5 iulie 2010 (JO L 173, 8.7.2010, p. 33).

| — | Directiva 2005/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 275, 20.10.2005, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2008/74/CE a Comisiei din 18 iulie 2008 (JO L 192, 19.7.2008, p. 51). |
| --- | --- |

—

Directiva 2005/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 275, 20.10.2005, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2008/74/CE a Comisiei din 18 iulie 2008 (JO L 192, 19.7.2008, p. 51).

| — | Directiva 2009/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (JO L 141, 6.6.2009, p. 12). |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (JO L 141, 6.6.2009, p. 12).

| — | Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 133/2014 al Comisiei din 31 ianuarie 2014 (JO L 47, 18.2.2014, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 133/2014 al Comisiei din 31 ianuarie 2014 (JO L 47, 18.2.2014, p. 1).

| — | Regulamentul (UE) nr. 582/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire le emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și de modificare a anexelor I și III la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 167, 25.6.2011, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 627/2014 al Comisiei din 12 iunie 2014 (JO L 174, 13.6.2014, p. 28). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 582/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire le emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și de modificare a anexelor I și III la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 167, 25.6.2011, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 627/2014 al Comisiei din 12 iunie 2014 (JO L 174, 13.6.2014, p. 28).

Transportul de mărfuri periculoase

| — | Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (JO L 249, 17.10.1995, p. 35), modificată ultima dată prin Directiva 2008/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 (JO L 162, 21.6.2008, p. 11). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (JO L 249, 17.10.1995, p. 35), modificată ultima dată prin Directiva 2008/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 (JO L 162, 21.6.2008, p. 11).

| — | Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13), modificată ultima dată prin Directiva 2014/103/UE a Comisiei din 21 noiembrie 2014 (JO L 335, 22.11.2014, p. 15).
  În sensul prezentului acord, în Elveția se aplică următoarele derogări de la Directiva 2008/68/CE:
  1.   Transport rutier

  Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase

  RO – a – CH – 1

  Obiectul: transportul de motorină și de păcură cu numărul ONU 1202 în cisterne.
  Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 1.1.3.6 și 6.8.
  Conținutul anexei la directivă: exceptări referitoare la cantitățile transportate per unitate de transport, reglementări cu privire la construcția cisternelor.
  Conținutul legislației naționale: cisternele care nu sunt construite în conformitate cu punctul 6.8, ci în conformitate cu legislația națională, care au capacitatea mai mică sau egală cu 1 210 l și care sunt folosite la transportului păcurii sau al motorinei cu numărul ONU 1202 pot beneficia de exceptările de la punctul 1.1.3.6 din ADR.
  Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.63 litera (b) și punctul 6.14 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.

  RO – a – CH – 2

  Obiectul: exceptare de la cerința de a deține un document de transport pentru anumite cantități de mărfuri periculoase definite la punctul 1.1.3.6.
  Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 1.1.3.6 și 5.4.1.
  Conținutul anexei la directivă: cerința de a deține un document de transport.
  Conținutul legislației naționale: transportul recipientelor goale necurățate utilizate în transportul de categoria 4 și al buteliilor de gaz goale sau pline pentru aparatele de respirat utilizate de serviciile de urgență sau pentru echipamentele de scufundat, în cantități care nu depășesc limitele stabilite la punctul 1.1.3.6, nu este supus obligației de a deține documentul de transport prevăzut la 5.4.1.
  Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.63 litera (c) din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.

  RO – a – CH – 3

  Obiectul: transportul cisternelor goale necurățate de către societăți care prestează servicii de revizie a instalațiilor de depozitare a lichidelor care pot polua apele.
  Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 6.5, 6.8, 8.2 și 9.
  Conținutul anexei la directivă: construcția, echiparea și inspecția cisternelor și a vehiculelor; formarea conducătorilor auto.
  Conținutul legislației naționale: vehiculele și cisternele/recipientele goale necurățate care sunt utilizate de societăți care prestează servicii de revizie a instalațiilor de depozitare a lichidelor care pot polua apele pentru a transfera lichidele atunci când se efectuează operațiunile de revizie a cisternelor staționare nu intră sub incidența dispozițiilor privind construcția, echiparea și inspecția, etichetarea sau semnalizarea prin aplicarea plăcii portocalii prevăzute de ADR. Ele sunt reglementate de dispoziții specifice privind etichetarea și semnalizarea, iar conducătorul vehiculului nu este obligat să urmeze formarea menționată la punctul 8.2.
  Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.63.10 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.
  Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase.

  RO – bi – CH – 1

  Obiectul: transportul deșeurilor menajere care conțin mărfuri periculoase către instalațiile de eliminare a deșeurilor.
  Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 2, 4.1.10, 5.2 și 5.4.
  Conținutul anexei la directivă: clasificare, ambalare în comun, marcare și etichetare, documentare.
  Conținutul legislației naționale: normele includ dispoziții referitoare la clasificarea simplificată a deșeurilor menajere care conțin mărfuri periculoase (deșeuri menajere), de realizat de către un expert recunoscut de autoritatea competentă, la utilizarea unor recipiente colectoare corespunzătoare și la formarea conducătorilor auto. Deșeurile menajere care nu pot fi clasificate de către expert pot fi transportate la centrul de tratare a deșeurilor în cantități mici și identificate după pachet și unitate de transport.
  Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.7 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).
  Observații: aceste norme se pot aplica numai transportului de deșeuri menajere care conțin mărfuri periculoase între centre publice de tratare și instalații de eliminare a deșeurilor.
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.

  RO – bi – CH – 2

  Obiectul: transportul retur al artificiilor.
  Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 2.1.2, 5.4.
  Conținutul anexei la directivă: clasificare și documentare.
  Conținutul legislației naționale: cu scopul de a facilita transportul retur al artificiilor cu numerele ONU 0335, 0336 și 0337 de la distribuitorii cu amănuntul la furnizorii acestora, s-au prevăzut derogări cu privire la indicarea masei nete în documentul de transport și la clasificarea produselor.
  Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.8 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).
  Observații: verificarea detaliată a conținutului exact de produse nevândute din fiecare categorie din fiecare pachet este practic imposibil de realizat de către distribuitorii de produse destinate vânzării cu amănuntul.
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.

  RO – bi – CH – 3

  Obiectul: certificat de formare ADR pentru cursele efectuate în scopul transportării vehiculelor care s-au defectat, pentru cursele legate de efectuarea de reparații, pentru cursele efectuate în vederea examinării vehiculelor-cisternă/cisternelor și pentru cursele cu vehicule-cisternă efectuate de experții responsabili cu examinarea vehiculelor respective.
  Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctul 8.2.1.
  Conținutul anexei la directivă: conducătorii vehiculelor trebuie să urmeze cursuri de formare.
  Conținutul legislației naționale: cursurile și certificatele de formare ADR nu sunt necesare pentru cursele efectuate în scopul transportării vehiculelor care s-au defectat sau pentru curse de test ca urmare a unor reparații, pentru cursele efectuate cu vehicule-cisternă în scopul examinării vehiculului sau a cisternei sale și nici pentru cursele efectuate de experții responsabili cu examinarea vehiculelor-cisternă respective.
  Trimitere inițială la legislația națională: instrucțiunile din 30 septembrie 2008 ale Ministerului Federal al Mediului, Transporturilor, Energiei și Comunicațiilor (DETEC) referitoare la transportul rutier al mărfurilor periculoase.
  Observații: în unele cazuri, vehiculele care s-au defectat sau care sunt în reparații și vehiculele-cisternă aflate în pregătire pentru inspecția tehnică sau în verificare la momentul inspecției conțin încă mărfuri periculoase.
  Cerințele de la punctele 1.3 și 8.2.3 sunt încă aplicabile.
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.
  2.   Transport feroviar

  Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase

  RA – a – CH – 1

  Obiectul: transportul de motorină și de păcură cu numărul ONU 1202 în cisterne.
  Trimitere la secțiunea II.1 din anexa II la prezenta directivă: punctul 6.8.
  Conținutul anexei la directivă: reglementări referitoare la construcția cisternelor.
  Conținutul legislației naționale: sunt autorizate cisternele care nu sunt construite în conformitate cu punctul 6.8, ci în conformitate cu legislația națională, care au capacitatea mai mică sau egală cu 1 210 l și care sunt folosite la transportul păcurii sau al motorinei cu numărul ONU 1202.
  Trimitere inițială la legislația națională: anexa la Ordonanța DETEC din 3 decembrie 1996 referitoare la transportul feroviar și prin instalațiile de transport pe cablu al mărfurilor periculoase (RSD, RS 742.401.6) și apendicele 1, capitolul 6.14 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR, RS 741.621).
  Data expirării: 1 ianuarie 2017.

  RA – a – CH – 2

  Obiectul: document de transport.
  Trimitere la secțiunea II.1 din anexa II la prezenta directivă: punctul 5.4.1.11.
  Conținutul anexei la directivă: informații generale care trebuie să figureze în documentul de transport.
  Conținutul legislației naționale: utilizarea unui termen colectiv în documentul de transport și a unei liste anexată care să conțină informațiile prevăzute de trimiterea de mai sus.
  Trimitere inițială la legislația națională: anexa la Ordonanța DETEC din 3 decembrie 1996 referitoare la transportul feroviar și prin instalațiile de transport pe cablu al mărfurilor periculoase (RSD, RS 742.401.6).
  Data expirării: 1 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13), modificată ultima dată prin Directiva 2014/103/UE a Comisiei din 21 noiembrie 2014 (JO L 335, 22.11.2014, p. 15).

În sensul prezentului acord, în Elveția se aplică următoarele derogări de la Directiva 2008/68/CE:

1.   Transport rutier

Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase

RO – a – CH – 1

Obiectul: transportul de motorină și de păcură cu numărul ONU 1202 în cisterne.

Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 1.1.3.6 și 6.8.

Conținutul anexei la directivă: exceptări referitoare la cantitățile transportate per unitate de transport, reglementări cu privire la construcția cisternelor.

Conținutul legislației naționale: cisternele care nu sunt construite în conformitate cu punctul 6.8, ci în conformitate cu legislația națională, care au capacitatea mai mică sau egală cu 1 210 l și care sunt folosite la transportului păcurii sau al motorinei cu numărul ONU 1202 pot beneficia de exceptările de la punctul 1.1.3.6 din ADR.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.63 litera (b) și punctul 6.14 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

RO – a – CH – 2

Obiectul: exceptare de la cerința de a deține un document de transport pentru anumite cantități de mărfuri periculoase definite la punctul 1.1.3.6.

Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 1.1.3.6 și 5.4.1.

Conținutul anexei la directivă: cerința de a deține un document de transport.

Conținutul legislației naționale: transportul recipientelor goale necurățate utilizate în transportul de categoria 4 și al buteliilor de gaz goale sau pline pentru aparatele de respirat utilizate de serviciile de urgență sau pentru echipamentele de scufundat, în cantități care nu depășesc limitele stabilite la punctul 1.1.3.6, nu este supus obligației de a deține documentul de transport prevăzut la 5.4.1.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.63 litera (c) din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

RO – a – CH – 3

Obiectul: transportul cisternelor goale necurățate de către societăți care prestează servicii de revizie a instalațiilor de depozitare a lichidelor care pot polua apele.

Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 6.5, 6.8, 8.2 și 9.

Conținutul anexei la directivă: construcția, echiparea și inspecția cisternelor și a vehiculelor; formarea conducătorilor auto.

Conținutul legislației naționale: vehiculele și cisternele/recipientele goale necurățate care sunt utilizate de societăți care prestează servicii de revizie a instalațiilor de depozitare a lichidelor care pot polua apele pentru a transfera lichidele atunci când se efectuează operațiunile de revizie a cisternelor staționare nu intră sub incidența dispozițiilor privind construcția, echiparea și inspecția, etichetarea sau semnalizarea prin aplicarea plăcii portocalii prevăzute de ADR. Ele sunt reglementate de dispoziții specifice privind etichetarea și semnalizarea, iar conducătorul vehiculului nu este obligat să urmeze formarea menționată la punctul 8.2.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.63.10 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase.

RO – bi – CH – 1

Obiectul: transportul deșeurilor menajere care conțin mărfuri periculoase către instalațiile de eliminare a deșeurilor.

Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 2, 4.1.10, 5.2 și 5.4.

Conținutul anexei la directivă: clasificare, ambalare în comun, marcare și etichetare, documentare.

Conținutul legislației naționale: normele includ dispoziții referitoare la clasificarea simplificată a deșeurilor menajere care conțin mărfuri periculoase (deșeuri menajere), de realizat de către un expert recunoscut de autoritatea competentă, la utilizarea unor recipiente colectoare corespunzătoare și la formarea conducătorilor auto. Deșeurile menajere care nu pot fi clasificate de către expert pot fi transportate la centrul de tratare a deșeurilor în cantități mici și identificate după pachet și unitate de transport.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.7 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Observații: aceste norme se pot aplica numai transportului de deșeuri menajere care conțin mărfuri periculoase între centre publice de tratare și instalații de eliminare a deșeurilor.

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

RO – bi – CH – 2

Obiectul: transportul retur al artificiilor.

Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctele 2.1.2, 5.4.

Conținutul anexei la directivă: clasificare și documentare.

Conținutul legislației naționale: cu scopul de a facilita transportul retur al artificiilor cu numerele ONU 0335, 0336 și 0337 de la distribuitorii cu amănuntul la furnizorii acestora, s-au prevăzut derogări cu privire la indicarea masei nete în documentul de transport și la clasificarea produselor.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.8 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Observații: verificarea detaliată a conținutului exact de produse nevândute din fiecare categorie din fiecare pachet este practic imposibil de realizat de către distribuitorii de produse destinate vânzării cu amănuntul.

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

RO – bi – CH – 3

Obiectul: certificat de formare ADR pentru cursele efectuate în scopul transportării vehiculelor care s-au defectat, pentru cursele legate de efectuarea de reparații, pentru cursele efectuate în vederea examinării vehiculelor-cisternă/cisternelor și pentru cursele cu vehicule-cisternă efectuate de experții responsabili cu examinarea vehiculelor respective.

Trimitere la secțiunea I.1 din anexa I la prezenta directivă: punctul 8.2.1.

Conținutul anexei la directivă: conducătorii vehiculelor trebuie să urmeze cursuri de formare.

Conținutul legislației naționale: cursurile și certificatele de formare ADR nu sunt necesare pentru cursele efectuate în scopul transportării vehiculelor care s-au defectat sau pentru curse de test ca urmare a unor reparații, pentru cursele efectuate cu vehicule-cisternă în scopul examinării vehiculului sau a cisternei sale și nici pentru cursele efectuate de experții responsabili cu examinarea vehiculelor-cisternă respective.

Trimitere inițială la legislația națională: instrucțiunile din 30 septembrie 2008 ale Ministerului Federal al Mediului, Transporturilor, Energiei și Comunicațiilor (DETEC) referitoare la transportul rutier al mărfurilor periculoase.

Observații: în unele cazuri, vehiculele care s-au defectat sau care sunt în reparații și vehiculele-cisternă aflate în pregătire pentru inspecția tehnică sau în verificare la momentul inspecției conțin încă mărfuri periculoase.

Cerințele de la punctele 1.3 și 8.2.3 sunt încă aplicabile.

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

2.   Transport feroviar

Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase

RA – a – CH – 1

Obiectul: transportul de motorină și de păcură cu numărul ONU 1202 în cisterne.

Trimitere la secțiunea II.1 din anexa II la prezenta directivă: punctul 6.8.

Conținutul anexei la directivă: reglementări referitoare la construcția cisternelor.

Conținutul legislației naționale: sunt autorizate cisternele care nu sunt construite în conformitate cu punctul 6.8, ci în conformitate cu legislația națională, care au capacitatea mai mică sau egală cu 1 210 l și care sunt folosite la transportul păcurii sau al motorinei cu numărul ONU 1202.

Trimitere inițială la legislația națională: anexa la Ordonanța DETEC din 3 decembrie 1996 referitoare la transportul feroviar și prin instalațiile de transport pe cablu al mărfurilor periculoase (RSD, RS 742.401.6) și apendicele 1, capitolul 6.14 din Ordonanța privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR, RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

RA – a – CH – 2

Obiectul: document de transport.

Trimitere la secțiunea II.1 din anexa II la prezenta directivă: punctul 5.4.1.11.

Conținutul anexei la directivă: informații generale care trebuie să figureze în documentul de transport.

Conținutul legislației naționale: utilizarea unui termen colectiv în documentul de transport și a unei liste anexată care să conțină informațiile prevăzute de trimiterea de mai sus.

Trimitere inițială la legislația națională: anexa la Ordonanța DETEC din 3 decembrie 1996 referitoare la transportul feroviar și prin instalațiile de transport pe cablu al mărfurilor periculoase (RSD, RS 742.401.6).

Data expirării: 1 ianuarie 2017.

| — | Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1). |
| --- | --- |

—

Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1).

SECȚIUNEA 4 – DREPTURI DE ACCES ȘI DE TRANZIT FEROVIAR

| — | Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 237, 24.8.1991, p. 25). |
| --- | --- |

—

Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 237, 24.8.1991, p. 25).

| — | Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 143, 27.6.1995, p. 70). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 143, 27.6.1995, p. 70).

| — | Directiva 95/19/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de taxe pentru utilizarea infrastructurii (JO L 143, 27.6.1995, p. 75). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/19/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de taxe pentru utilizarea infrastructurii (JO L 143, 27.6.1995, p. 75).

| — | Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 164, 30.4.2004, p. 44), modificată ultima dată prin Directiva 2014/88/CE a Comisiei din 9 iulie 2014 (JO L 201, 10.7.2014, p. 9). |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 164, 30.4.2004, p. 44), modificată ultima dată prin Directiva 2014/88/CE a Comisiei din 9 iulie 2014 (JO L 201, 10.7.2014, p. 9).

| — | Regulamentul (CE) nr. 653/2007 al Comisiei din 13 iunie 2007 privind utilizarea unui format european comun pentru certificatele de siguranță și documentele de cerere în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului și valabilitatea certificatelor de siguranță prevăzute de Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 153, 14.6.2007, p. 9), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 653/2007 al Comisiei din 13 iunie 2007 privind utilizarea unui format european comun pentru certificatele de siguranță și documentele de cerere în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului și valabilitatea certificatelor de siguranță prevăzute de Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 153, 14.6.2007, p. 9), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22).

| — | Decizia 2007/756/CE a Comisiei din 9 noiembrie 2007 de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor prevăzut la articolul 14 alineatele (4) și (5) din Directivele 96/48/CE și 2001/16/CE (JO L 305, 23.11.2007, p. 30), modificată prin Decizia 2011/107/UE a Comisiei din 10 februarie 2011 (JO L 43, 17.2.2011, p. 33). |
| --- | --- |

—

Decizia 2007/756/CE a Comisiei din 9 noiembrie 2007 de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor prevăzut la articolul 14 alineatele (4) și (5) din Directivele 96/48/CE și 2001/16/CE (JO L 305, 23.11.2007, p. 30), modificată prin Decizia 2011/107/UE a Comisiei din 10 februarie 2011 (JO L 43, 17.2.2011, p. 33).

| — | Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 191, 18.7.2008, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2014/38/UE a Comisiei din 10 martie 2014 (JO L 70, 11.3.2014, p. 20). |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 191, 18.7.2008, p. 1), modificată ultima dată prin Directiva 2014/38/UE a Comisiei din 10 martie 2014 (JO L 70, 11.3.2014, p. 20).

| — | Regulamentul (CE) nr. 352/2009 al Comisiei din 24 aprilie 2009 privind adoptarea unei metode de siguranță comune pentru evaluarea riscului prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 108, 29.4.2009, p. 4). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 352/2009 al Comisiei din 24 aprilie 2009 privind adoptarea unei metode de siguranță comune pentru evaluarea riscului prevăzută la articolul 6 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 108, 29.4.2009, p. 4).

| — | Decizia 2010/713/UE a Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind modulele pentru procedurile de evaluare a conformității și a adecvării pentru utilizare, precum și de verificare CE care trebuie utilizate în specificațiile tehnice de interoperabilitate adoptate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 319, 4.12.2010, p. 1). |
| --- | --- |

—

Decizia 2010/713/UE a Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind modulele pentru procedurile de evaluare a conformității și a adecvării pentru utilizare, precum și de verificare CE care trebuie utilizate în specificațiile tehnice de interoperabilitate adoptate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 319, 4.12.2010, p. 1).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1158/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea certificatelor de siguranță feroviară (JO L 326, 10.12.2010, p. 11). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1158/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea certificatelor de siguranță feroviară (JO L 326, 10.12.2010, p. 11).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1169/2010 al Comisiei din 10 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea autorizației de siguranță feroviară (JO L 327, 11.12.2010, p. 13). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1169/2010 al Comisiei din 10 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea autorizației de siguranță feroviară (JO L 327, 11.12.2010, p. 13).

| — | Regulamentul (UE) nr. 201/2011 al Comisiei din 1 martie 2011 privind modelul de declarație de conformitate cu un tip autorizat de vehicul feroviar (JO L 57, 2.3.2011, p. 8). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 201/2011 al Comisiei din 1 martie 2011 privind modelul de declarație de conformitate cu un tip autorizat de vehicul feroviar (JO L 57, 2.3.2011, p. 8).

| — | Decizia 2011/275/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «infrastructură» al sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 126, 14.5.2011, p. 53), modificată prin Decizia 2012/464/UE a Comisiei din 23 iulie 2012 (JO L 217, 14.8.2012, p. 20). |
| --- | --- |

—

Decizia 2011/275/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «infrastructură» al sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 126, 14.5.2011, p. 53), modificată prin Decizia 2012/464/UE a Comisiei din 23 iulie 2012 (JO L 217, 14.8.2012, p. 20).

| — | Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 privind un sistem de certificare a entităților responsabile cu întreținerea vagoanelor de marfă și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 privind un sistem de certificare a entităților responsabile cu întreținerea vagoanelor de marfă și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22).

| — | Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei din 5 mai 2011 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru serviciile de călători» al sistemului feroviar transeuropean (JO L 123, 12.5.2011, p. 11), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 2015/302 al Comisiei din 25 februarie 2015 (JO L 55, 26.2.2015, p. 2). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei din 5 mai 2011 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru serviciile de călători» al sistemului feroviar transeuropean (JO L 123, 12.5.2011, p. 11), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 2015/302 al Comisiei din 25 februarie 2015 (JO L 55, 26.2.2015, p. 2).

| — | Decizia de punere în aplicare 2011/633/UE a Comisiei din 15 septembrie 2011 privind specificațiile comune ale registrului de infrastructură feroviară (JO L 256, 1.10.2011, p. 1). |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare 2011/633/UE a Comisiei din 15 septembrie 2011 privind specificațiile comune ale registrului de infrastructură feroviară (JO L 256, 1.10.2011, p. 1).

| — | Decizia de punere în aplicare 2011/665/UE a Comisiei din 4 octombrie 2011 privind registrul european al tipurilor autorizate de vehicule feroviare (JO L 264, 8.10.2011, p. 32). |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare 2011/665/UE a Comisiei din 4 octombrie 2011 privind registrul european al tipurilor autorizate de vehicule feroviare (JO L 264, 8.10.2011, p. 32).

| — | Decizia 2012/88/UE a Comisiei din 25 ianuarie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar transeuropean (JO L 51, 23.2.2012, p. 1), modificată ultima dată prin Decizia (UE) 2015/14 a Comisiei din 5 ianuarie 2015 (JO L 3, 7.1.2015, p. 44). |
| --- | --- |

—

Decizia 2012/88/UE a Comisiei din 25 ianuarie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar transeuropean (JO L 51, 23.2.2012, p. 1), modificată ultima dată prin Decizia (UE) 2015/14 a Comisiei din 5 ianuarie 2015 (JO L 3, 7.1.2015, p. 44).

| — | Decizia 2012/757/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «exploatare și gestionarea traficului» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de modificare a Deciziei 2007/756/CE (JO L 345, 15.12.2012, p. 1), modificată prin Decizia 2013/710/UE a Comisiei din 2 decembrie 2013 (JO L 323, 4.12.2013, p. 35). |
| --- | --- |

—

Decizia 2012/757/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «exploatare și gestionarea traficului» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de modificare a Deciziei 2007/756/CE (JO L 345, 15.12.2012, p. 1), modificată prin Decizia 2013/710/UE a Comisiei din 2 decembrie 2013 (JO L 323, 4.12.2013, p. 35).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1077/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru supravegherea exercitată de autoritățile naționale de siguranță după eliberarea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță (JO L 320, 17.11.2012, p. 3). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1077/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru supravegherea exercitată de autoritățile naționale de siguranță după eliberarea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță (JO L 320, 17.11.2012, p. 3).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1078/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru monitorizarea pe care trebuie să o aplice întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură după primirea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță, precum și entitățile responsabile cu întreținerea (JO L 320, 17.11.2012, p. 8). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1078/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru monitorizarea pe care trebuie să o aplice întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură după primirea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță, precum și entitățile responsabile cu întreținerea (JO L 320, 17.11.2012, p. 8).

| — | Regulamentul (UE) 321/2013 al Comisiei din 13 martie 2013 privind specificația tehnică de interoperabilitate pentru subsistemul «material rulant – vagoane de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Deciziei 2006/861/CE (JO L 104, 12.4.2013, p. 1), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1236/2013 al Comisiei (JO L 322, 3.12.2013, p. 23). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 321/2013 al Comisiei din 13 martie 2013 privind specificația tehnică de interoperabilitate pentru subsistemul «material rulant – vagoane de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Deciziei 2006/861/CE (JO L 104, 12.4.2013, p. 1), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1236/2013 al Comisiei (JO L 322, 3.12.2013, p. 23).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (JO L 356, 12.12.2014, p. 110). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (JO L 356, 12.12.2014, p. 110).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul «energie» al sistemului feroviar din Uniune (JO L 356, 12.12.2014, p. 179). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul «energie» al sistemului feroviar din Uniune (JO L 356, 12.12.2014, p. 179).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1302/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – material rulant de călători și locomotive» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 228). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1302/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – material rulant de călători și locomotive» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 228).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1303/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la «siguranța în tunelurile feroviare» a sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 394). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1303/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la «siguranța în tunelurile feroviare» a sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 394).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1304/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – zgomot», de modificare a Deciziei 2008/232/CE și de abrogare a Deciziei 2011/229/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 421). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1304/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – zgomot», de modificare a Deciziei 2008/232/CE și de abrogare a Deciziei 2011/229/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 421).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru transportul de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru transportul de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438).

SECȚIUNEA 5 – ALTE DOMENII

| — | Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la uleiurile minerale (JO L 316, 31.10.1992, p. 19). |
| --- | --- |

—

Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la uleiurile minerale (JO L 316, 31.10.1992, p. 19).

| — | Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană (JO L 167, 30.4.2004, p. 39). |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană (JO L 167, 30.4.2004, p. 39).

| — | Directiva 2008/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (JO L 319, 29.11.2008, p. 59).” |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (JO L 319, 29.11.2008, p. 59).”

---

ANEXA 2

„ANEXA 3

COMUNITATEA EUROPEANĂ

(Prima pagină a licenței)

[Text în limba (limbile) oficială (oficiale) sau într-una dintre limbile oficiale ale statului membru care emite licența]

| Semnul distinctiv al statului membru (1) care emite licența | | Denumirea autorității sau a organismului competent |
| --- | --- | --- |

Semnul distinctiv al statului membru (1) care emite licența

Denumirea autorității sau a organismului competent

LICENȚA NR. ...

sau

COPIE CERTIFICATĂ NR. ...

pentru transportul rutier internațional de mărfuri contra cost în numele unui terț

Prezenta licență autorizează (2) ...

...

...

titularul să efectueze transporturi rutiere internaționale de mărfuri contra cost în numele unui terț pe orice traseu, pentru deplasările pe teritoriul Comunității, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri și în conformitate cu dispozițiile generale ale prezentei licențe.

| Observații speciale:... |
| --- |
| ... |
| Prezenta licență este valabilă de la... | până la... |
| Eliberată la..., | la data de... |
| ... (3) |

Observații speciale:...

...

Prezenta licență este valabilă de la...

până la...

Eliberată la...,

la data de...

... (3)

[Text în limba (limbile) oficială (oficiale) sau într-una dintre limbile oficiale ale statului membru care emite licența]

DISPOZIȚII GENERALE

Prezenta licență este emisă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1072/2009.

Aceasta îl îndreptățește pe titular să efectueze transporturi rutiere internaționale de mărfuri contra cost în numele unui terț pe orice traseu, pentru deplasările pe teritoriul Comunității și, după caz, în condițiile stabilite de aceasta:

| — | în cazul în care punctul de plecare și punctul de sosire sunt situate în două state membre diferite cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe; |
| --- | --- |

—

în cazul în care punctul de plecare și punctul de sosire sunt situate în două state membre diferite cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe;

| — | cu plecare dintr-un stat membru către o țară terță sau invers, cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe; |
| --- | --- |

—

cu plecare dintr-un stat membru către o țară terță sau invers, cu sau fără tranzitarea unuia sau mai multor state membre sau țări terțe;

| — | între țări terțe, cu tranzitarea teritoriului unuia sau mai multor state membre, |
| --- | --- |

—

între țări terțe, cu tranzitarea teritoriului unuia sau mai multor state membre,

precum și în cazul deplasărilor fără încărcătură legate de aceste transporturi.

În cazul unui transport cu plecare dintr-un stat membru către o țară terță sau invers, prezenta licență este valabilă pentru deplasarea efectuată pe teritoriul Comunității. Aceasta este valabilă în statul membru de încărcare sau de descărcare doar după încheierea acordului necesar între Comunitate și țara terță în cauză în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1072/2009.

Aceasta este personală și netransmisibilă către terți.

Aceasta poate fi retrasă de către autoritatea competentă a statului membru care a emis-o, printre altele, în cazul în care titularul:

| — | nu a respectat toate condițiile de utilizare a licenței; |
| --- | --- |

—

nu a respectat toate condițiile de utilizare a licenței;

| — | a furnizat informații inexacte în legătură cu datele necesare pentru emiterea sau reînnoirea licenței. |
| --- | --- |

—

a furnizat informații inexacte în legătură cu datele necesare pentru emiterea sau reînnoirea licenței.

Originalul licenței trebuie păstrat de întreprinderea de transport.

O copie certificată a licenței trebuie păstrată la bordul vehiculului (4). În cazul unui ansamblu de vehicule cuplate, aceasta trebuie să însoțească autovehiculul. Ea acoperă ansamblul de vehicule cuplate chiar și în cazul în care remorca sau semiremorca nu sunt înmatriculate sau autorizate pentru a circula pe numele titularului licenței sau în cazul în care sunt înmatriculate sau autorizate să circule într-un alt stat.

Licența trebuie prezentată, la cerere, agenților de control.

Titularul trebuie, pe teritoriul fiecărui stat membru, să se conformeze actelor cu putere de lege și actelor administrative în vigoare în acel stat, și anume în ceea ce privește transportul și traficul.”

---

(1)  Semnele distinctive ale statelor membre sunt: (B) Belgia, (BG) Bulgaria, (CZ) Republica Cehă, (DK) Danemarca, (D) Germania, (EST) Estonia, (IRL) Irlanda, (GR) Grecia, (E) Spania, (F) Franța, (HR) Croația, (I) Italia, (CY) Cipru, (LV) Letonia, (LT) Lituania, (L) Luxemburg, (H) Ungaria, (M) Malta, (NL) Țările de Jos, (A) Austria, (PL) Polonia, (P) Portugalia, (RO) România, (SLO) Slovenia, (SK) Slovacia, (FIN) Finlanda, (S) Suedia, (UK) Regatul Unit.

1

(2)  Numele sau denumirea comercială și adresa completă a operatorului de transport.

2

(3)  Semnătura și ștampila autorității sau a organismului competent care emite licența.

3

(4)  
  „Vehicul” înseamnă un autovehicul înmatriculat într-un stat membru sau un ansamblu de vehicule cuplate care să aibă cel puțin autovehiculul înmatriculat într-un stat membru, utilizate exclusiv pentru transportul de mărfuri.

4

---

ANEXA 3

„ANEXA 4

TRANSPORTURI ȘI DEPLASĂRI FĂRĂ ÎNCĂRCĂTURĂ EFECTUATE ÎN LEGĂTURĂ CU ACESTE TRANSPORTURI CARE SUNT SCUTITE DE ORICE REGIM DE LICENȚĂ ȘI DE ORICE AUTORIZAȚIE DE TRANSPORT

| 1. | Transporturile poștale care sunt efectuate în cadrul unui regim de serviciu universal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Transporturi de vehicule deteriorate sau care sunt în pană. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Transporturi de mărfuri cu autovehicule a căror masă totală autorizată, inclusiv cea a remorcilor, nu depășește 3,5 tone. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Transporturi de mărfuri cu autovehicule, în cazul în care se îndeplinesc următoarele condiții:






  (a) | mărfurile transportate se află în proprietatea întreprinderii sau au fost vândute, cumpărate, donate sau închiriate, produse, extrase, transformate sau reparate de aceasta; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

mărfurile transportate se află în proprietatea întreprinderii sau au fost vândute, cumpărate, donate sau închiriate, produse, extrase, transformate sau reparate de aceasta;

| (b) | transportul servește la aducerea mărfurilor la întreprindere, la expedierea de la această întreprindere, la deplasarea fie în interiorul întreprinderii, fie pentru nevoile sale proprii în afara întreprinderii; |
| --- | --- |

(b)

transportul servește la aducerea mărfurilor la întreprindere, la expedierea de la această întreprindere, la deplasarea fie în interiorul întreprinderii, fie pentru nevoile sale proprii în afara întreprinderii;

| (c) | autovehiculele utilizate pentru acest transport sunt conduse de personalul angajat de întreprindere sau pus la dispoziția acesteia în conformitate cu o obligație contractuală; |
| --- | --- |

(c)

autovehiculele utilizate pentru acest transport sunt conduse de personalul angajat de întreprindere sau pus la dispoziția acesteia în conformitate cu o obligație contractuală;

| (d) | vehiculele care transportă mărfuri sunt în proprietatea întreprinderii sau au fost achiziționate de aceasta pe credit sau au fost închiriate, cu condiția, în acest ultim caz, să îndeplinească condițiile prevăzute de Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1).
  Această dispoziție nu se aplică în cazul utilizării unui vehicul de schimb atunci când vehiculul utilizat în mod obișnuit are o pană de scurtă durată; |
| --- | --- |

(d)

vehiculele care transportă mărfuri sunt în proprietatea întreprinderii sau au fost achiziționate de aceasta pe credit sau au fost închiriate, cu condiția, în acest ultim caz, să îndeplinească condițiile prevăzute de Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1).

Această dispoziție nu se aplică în cazul utilizării unui vehicul de schimb atunci când vehiculul utilizat în mod obișnuit are o pană de scurtă durată;

| (e) | transportul trebuie să constituie doar o activitate accesorie în cadrul ansamblului de activități ale întreprinderii. |
| --- | --- |

(e)

transportul trebuie să constituie doar o activitate accesorie în cadrul ansamblului de activități ale întreprinderii.

| 5. | Transporturile de medicamente, de aparatură și de echipamente medicale, precum și de alte articole necesare în cazul unui ajutor de urgență, în special în caz de catastrofe naturale.” |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (JO L 33, 4.2.2006, p. 82).

1

---

ANEXA 4

„ANEXA 7

TRANSPORTUL INTERNAȚIONAL DE PASAGERI CU AUTOCARUL ȘI AUTOBUZUL

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului acord, se aplică următoarele definiții:

1.   Servicii regulate

1.1.   Serviciile regulate sunt serviciile care asigură transportul călătorilor la intervale stabilite și pe trasee determinate, călătorii fiind îmbarcați și debarcați la puncte de oprire stabilite în prealabil. Serviciile regulate sunt deschise tuturor, fiind supuse, după caz, rezervării obligatorii.

Caracterul regulat al serviciului nu este afectat de nicio ajustare a condițiilor de operare a serviciului.

1.2.   Indiferent de organizatorul transporturilor, sunt considerate servicii regulate acele servicii care asigură transportul unor anumite categorii de călători, cu excluderea altor călători, în măsura în care aceste servicii sunt efectuate în condițiile indicate la punctul 1.1. Aceste servicii sunt denumite în continuare «servicii regulate speciale».

Serviciile regulate speciale includ, printre altele:

| (a) | transportul lucrătorilor între domiciliu și locul de muncă; |
| --- | --- |

(a)

transportul lucrătorilor între domiciliu și locul de muncă;

| (b) | transportul elevilor și studenților la și de la instituția de învățământ. |
| --- | --- |

(b)

transportul elevilor și studenților la și de la instituția de învățământ.

Caracterul regulat al serviciilor nu este afectat de faptul că organizarea transportului este adaptată la nevoile variabile ale utilizatorilor.

1.3.   Organizarea unor servicii paralele sau temporare, care deservesc aceiași clienți ca serviciile regulate existente, nedeservirea anumitor opriri sau deservirea unor opriri suplimentare de către serviciile regulate existente se supun acelorași norme ca și acestea din urmă.

2.   Servicii ocazionale

2.1.   Serviciile ocazionale sunt serviciile care nu sunt incluse în definiția serviciilor regulate, inclusiv a serviciilor regulate specializate și care se caracterizează, printre altele, prin faptul că transportă grupuri constituite la inițiativa unui contractant sau a operatorului de transport însuși.

Organizarea unor servicii paralele sau temporare comparabile cu serviciile regulate existente și care deservesc aceiași clienți ca acestea din urmă se supune autorizării în conformitate cu procedura stabilită în secțiunea I.

2.2.   Serviciile menționate la prezentul punct 2 nu își pierd caracterul de servicii ocazionale prin faptul că sunt efectuate cu o anumită frecvență.

2.3.   Serviciile ocazionale pot fi exploatate de un grup de operatori de transport care acționează în numele aceluiași contractant.

Numele acestor operatori de transport, precum și, după caz, punctele de corespondență de-a lungul unei rute, sunt comunicate autorităților competente din statele membre în cauză ale Uniunii Europene și din Elveția, potrivit unor modalități care vor fi stabilite de către Comitetul mixt.

3.   Transport în cont propriu

Transporturile în cont propriu sunt transporturile efectuate în scopuri nelucrative și necomerciale de către o persoană fizică sau juridică, în cazul în care:

| — | activitatea de transport constituie doar o activitate accesorie pentru această persoană fizică sau juridică; |
| --- | --- |

—

activitatea de transport constituie doar o activitate accesorie pentru această persoană fizică sau juridică;

| — | vehiculele utilizate sunt proprietatea acelei persoane fizice sau juridice sau au fost achiziționate de persoana respectivă în rate sau au făcut obiectul unui contract de leasing pe termen lung și sunt conduse de un membru al echipei persoanei fizice sau juridice sau chiar de persoana fizică sau de membri ai personalului angajat de către întreprindere sau pus la dispoziția întreprinderii în temeiul unei obligații contractuale. |
| --- | --- |

—

vehiculele utilizate sunt proprietatea acelei persoane fizice sau juridice sau au fost achiziționate de persoana respectivă în rate sau au făcut obiectul unui contract de leasing pe termen lung și sunt conduse de un membru al echipei persoanei fizice sau juridice sau chiar de persoana fizică sau de membri ai personalului angajat de către întreprindere sau pus la dispoziția întreprinderii în temeiul unei obligații contractuale.

Secțiunea I

SERVICII REGULATE SUPUSE AUTORIZĂRII

Articolul 2

Tipul de autorizare

1.   Autorizația este întocmită pe numele operatorului de transport; aceasta nu poate fi transferată de operatorul de transport către terți. Cu toate acestea, operatorul de transport care a primit autorizația poate, cu consimțământul autorității menționate la articolul 3 alineatul (1) din prezenta anexă, să apeleze la un subcontractant pentru efectuarea serviciului. În acest caz, autorizația menționează numele acestuia din urmă și rolul său de subcontractant. Subcontractantul trebuie să îndeplinească condițiile enumerate la articolul 17 din acord.

În cazul unei asocieri de întreprinderi pentru operarea unui serviciu regulat, autorizația este întocmită pe numele tuturor întreprinderilor. Aceasta este eliberată întreprinderii administratoare, iar celorlalte întreprinderi li se predă o copie. Autorizația menționează numele tuturor operatorilor.

2.   Perioada maximă de valabilitate a autorizației este de cinci ani.

3.   Autorizația stabilește:

| (a) | tipul de serviciu; |
| --- | --- |

(a)

tipul de serviciu;

| (b) | traseul serviciului, în special punctele de plecare și de sosire; |
| --- | --- |

(b)

traseul serviciului, în special punctele de plecare și de sosire;

| (c) | durata de valabilitate a autorizației; |
| --- | --- |

(c)

durata de valabilitate a autorizației;

| (d) | opririle și orarul. |
| --- | --- |

(d)

opririle și orarul.

4.   Autorizația trebuie să fie conformă modelului stabilit în Regulamentul (UE) nr. 361/2014 al Comisiei (1).

5.   Autorizația îl/îi împuternicește pe titular(i) să efectueze serviciul regulat pe teritoriul părților contractante.

6.   Operatorul unui serviciu regulat poate utiliza vehicule suplimentare pentru a face față situațiilor temporare sau excepționale.

În acest caz, operatorul de transport trebuie să se asigure că la bordul vehiculului se găsesc următoarele documente:

| — | o copie a autorizației de serviciu regulat; |
| --- | --- |

—

o copie a autorizației de serviciu regulat;

| — | o copie a contractului încheiat între operatorul serviciului regulat și întreprinderea care îi pune la dispoziție vehiculele suplimentare sau un document echivalent; |
| --- | --- |

—

o copie a contractului încheiat între operatorul serviciului regulat și întreprinderea care îi pune la dispoziție vehiculele suplimentare sau un document echivalent;

| — | o copie certificată a licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a unei licențe similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni eliberată operatorului care furnizează vehiculele suplimentare pentru serviciul respectiv. |
| --- | --- |

—

o copie certificată a licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a unei licențe similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni eliberată operatorului care furnizează vehiculele suplimentare pentru serviciul respectiv.

Articolul 3

Introducerea cererilor de autorizare

1.   Introducerea cererilor de autorizare de către operatorii din Uniunea Europeană se efectuează în conformitate cu dispozițiile articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), iar introducerea cererilor de autorizare de către operatorii elvețieni se efectuează în conformitate cu dispozițiile capitolului 3 din Ordonanța din 4 noiembrie 2009 privind transportul de călători (OTV) (3). Pentru serviciile scutite de autorizare în Elveția, dar supuse obligației de autorizare în Uniunea Europeană, introducerea cererilor de autorizare de către operatorii elvețieni se va efectua la autoritățile competente elvețiene în cazul în care punctul de plecare pentru aceste servicii se află în Elveția.

2.   Cererile trebuie să fie conforme cu modelul stabilit în Regulamentul (UE) nr. 361/2014.

3.   Solicitantul furnizează, în sprijinul cererii sale de autorizare, toate informațiile pe care le consideră relevante sau pe care autoritatea emitentă le solicită, în special un program de conducere care să permită verificarea conformității cu reglementările privind perioadele de conducere și de odihnă și o copie a licenței comunitare pentru transport rutier internațional de călători contra cost în numele unui terț pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a unei licențe similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni eliberate operatorului serviciului regulat.

Articolul 4

Procedura de autorizare

1.   Autorizația se eliberează de comun acord cu autoritățile competente ale părților contractante pe teritoriul cărora călătorii sunt îmbarcați sau debarcați. Autoritatea emitentă furnizează acestora din urmă, precum și autorităților competente din statele membre ale Uniunii Europene al căror teritoriu este traversat fără îmbarcarea sau debarcarea de călători, pe lângă evaluarea sa, o copie a cererii și a tuturor celorlalte documente utile.

2.   Autoritățile competente din Elveția și din statele membre ale Uniunii Europene al căror acord a fost solicitat comunică decizia lor autorității emitente în termen de două luni. Acest termen este calculat începând cu data primirii solicitării unui acord care figurează în confirmarea de primire. În cazul în care autoritatea emitentă nu a primit niciun răspuns în acest termen, se consideră că autoritățile consultate și-au dat acordul, iar autoritatea emitentă acordă autorizația. În cazul în care decizia primită din partea autorităților competente ale părților contractante cărora le-a fost solicitat acordul este negativă, aceasta se motivează în mod corespunzător.

3.   Sub rezerva alineatelor (7) și (8), autoritatea emitentă ia o decizie în termen de patru luni de la data introducerii cererii de către operatorul de transport.

4.   Autorizația se acordă cu excepția situațiilor în care:

| (a) | solicitantul nu este în măsură să furnizeze serviciul care face obiectul cererii cu echipamentul pe care îl are în mod direct la dispoziție; |
| --- | --- |

(a)

solicitantul nu este în măsură să furnizeze serviciul care face obiectul cererii cu echipamentul pe care îl are în mod direct la dispoziție;

| (b) | solicitantul nu a respectat, în trecut, legislația internă sau internațională în materie de transporturi rutiere, în special condițiile și dispozițiile referitoare la autorizațiile de servicii de transport internațional de călători sau a comis încălcări grave ale normelor în materie de transport rutier, și anume în ceea ce privește normele aplicabile vehiculelor și perioadelor de conducere și de odihnă pentru șoferi; |
| --- | --- |

(b)

solicitantul nu a respectat, în trecut, legislația internă sau internațională în materie de transporturi rutiere, în special condițiile și dispozițiile referitoare la autorizațiile de servicii de transport internațional de călători sau a comis încălcări grave ale normelor în materie de transport rutier, și anume în ceea ce privește normele aplicabile vehiculelor și perioadelor de conducere și de odihnă pentru șoferi;

| (c) | în cazul unei cereri de reînnoire a autorizației, condițiile de autorizare nu au fost respectate; |
| --- | --- |

(c)

în cazul unei cereri de reînnoire a autorizației, condițiile de autorizare nu au fost respectate;

| (d) | autoritatea competentă a unei părți contractante decide, pe baza unei analize detaliate, că serviciul în cauză ar afecta serios, pe secțiunile direct implicate, viabilitatea unui serviciu comparabil reglementat de unul sau mai multe contracte de servicii publice în conformitate cu legislația în vigoare a părții contractante. În acest caz, autoritatea competentă stabilește criterii nediscriminatorii care să permită determinarea măsurii în care serviciul care face obiectul solicitării ar afecta în mod serios viabilitatea serviciului comparabil menționat anterior și le transmite Comitetului mixt la solicitarea acestuia; |
| --- | --- |

(d)

autoritatea competentă a unei părți contractante decide, pe baza unei analize detaliate, că serviciul în cauză ar afecta serios, pe secțiunile direct implicate, viabilitatea unui serviciu comparabil reglementat de unul sau mai multe contracte de servicii publice în conformitate cu legislația în vigoare a părții contractante. În acest caz, autoritatea competentă stabilește criterii nediscriminatorii care să permită determinarea măsurii în care serviciul care face obiectul solicitării ar afecta în mod serios viabilitatea serviciului comparabil menționat anterior și le transmite Comitetului mixt la solicitarea acestuia;

| (e) | autoritatea competentă a unei părți contractante decide, pe baza unei analize detaliate, că scopul principal al serviciului nu este de a transporta călători între puncte de oprire aflate în diferitele părți contractante. |
| --- | --- |

(e)

autoritatea competentă a unei părți contractante decide, pe baza unei analize detaliate, că scopul principal al serviciului nu este de a transporta călători între puncte de oprire aflate în diferitele părți contractante.

În cazul în care un serviciu internațional de transport cu autocare și autobuze care există deja afectează serios, pe secțiunile direct implicate, viabilitatea unui serviciu comparabil reglementat de unul sau mai multe contracte de servicii publice în conformitate cu legislația unei părți contractante ca urmare a unor circumstanțe excepționale, care nu au putut fi prevăzute în momentul acordării autorizației, autoritatea competentă a unei părți contractante poate, cu acordul Comitetului mixt, să suspende sau să retragă autorizația de operare a serviciului internațional de transport cu autocare și autobuze cu un preaviz de șase luni transmis operatorului de transport.

Faptul că un operator de transport oferă prețuri mai mici decât cele oferite de alți operatori de transport rutieri sau că legătura în cauză este deja operată de alți operatori de transport rutier nu poate constitui în sine o justificare pentru refuzul cererii.

5.   Autoritatea emitentă poate respinge cererile doar pentru motive compatibile cu prezentul acord.

6.   În cazul în care procedura prin care se ajunge la acordul menționat la alineatul (1) nu dă rezultate, Comitetul mixt poate fi sesizat în acest sens.

7.   Comitetul mixt adoptă în cel mai scurt timp o decizie care intră în vigoare în termen de treizeci de zile de la notificarea Elveției și a statelor membre ale Uniunii Europene în cauză.

8.   Odată îndeplinită procedura prevăzută în prezentul articol, autoritatea emitentă informează în acest sens toate autoritățile menționate la alineatul (1) și le trimite, dacă este necesar, o copie a autorizației.

Articolul 5

Emiterea și reînnoirea autorizației

1.   După finalizarea procedurii prevăzute la articolul 4 din prezenta anexă, autoritatea emitentă acordă autorizația sau respinge cererea în mod oficial.

2.   Respingerea unei cereri trebuie motivată. Părțile contractante garantează operatorilor de transport posibilitatea de a-și apăra interesele în cazul respingerii cererii lor.

3.   Articolul 4 din prezenta anexă se aplică, mutatis mutandis, cererilor de reînnoire a unei autorizații sau de modificare a condițiilor în care trebuie efectuate serviciile supuse autorizării.

În cazul unei modificări de importanță redusă a condițiilor de operare, în special în cazul unei adaptări a frecvenței, a tarifelor și a orarului, este suficient ca autoritatea emitentă să comunice informația privind modificarea autorităților competente ale celeilalte părți contractante.

Articolul 6

Expirarea autorizației

Procedura care trebuie urmată în privința expirării unei autorizații este conformă cu dispozițiile articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 și ale articolului 46 din OTV.

Articolul 7

Obligațiile operatorilor de transport

1.   Cu excepția cazurilor de forță majoră, operatorul unui serviciu regulat are obligația de a lua, până la expirarea autorizației, toate măsurile în vederea garantării unui serviciu de transport care să răspundă standardelor de continuitate, regularitate și capacitate, precum și celorlalte condiții stabilite de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din prezenta anexă.

2.   Operatorul de transport are obligația de a afișa traseul serviciului, opririle, orarul, tarifele și celelalte condiții de operare astfel încât aceste informații să fie ușor de accesat de către toți utilizatorii.

3.   Elveția și statele membre în cauză ale Uniunii Europene au dreptul de a aduce, de comun acord și în acord cu titularul autorizației, modificări în ceea ce privește condițiile de operare a unui serviciu regulat.

Secțiunea II

SERVICII OCAZIONALE ȘI ALTE SERVICII EXCEPTATE DE LA AUTORIZARE

Articolul 8

Documentul de control

1.   Serviciile menționate la articolul 18 alineatul (1) din acord sunt executate pe baza unui document de control (foaie de parcurs).

2.   Operatorii de transport care efectuează servicii ocazionale trebuie să completeze foaia de parcurs înainte de fiecare călătorie.

3.   Carnetele cu foile de parcurs sunt eliberate de către autoritățile competente din Elveția și din statul membru al Uniunii Europene în care este stabilit operatorul de transport sau de către organisme desemnate de acestea.

4.   Modelul de document de control, precum și modalitățile de utilizare a acestuia sunt stabilite în Regulamentul (UE) nr. 361/2014.

5.   În cazul serviciilor prevăzute la articolul 18 alineatul (2) din acord, contractul sau copia certificată a contractului constituie echivalentul documentului de control.

Articolul 9

Atestarea

Atestarea prevăzută la articolul 18 alineatul (6) din acord este eliberată de către autoritatea competentă din Elveția sau din statul membru al Uniunii Europene unde este înmatriculat vehiculul.

Aceasta este conformă cu modelul stabilit în Regulamentul (UE) nr. 361/2014.

Secțiunea III

CONTROALE ȘI SANCȚIUNI

Articolul 10

Titluri de transport

1.   Operatorii de transport care operează un serviciu regulat, cu excepția serviciilor regulate speciale, emit titluri de transport, fie individuale, fie colective, care precizează:

| — | punctul de plecare și de sosire și, după caz, locul de întoarcere; |
| --- | --- |

—

punctul de plecare și de sosire și, după caz, locul de întoarcere;

| — | durata de valabilitate a titlului de transport; |
| --- | --- |

—

durata de valabilitate a titlului de transport;

| — | tariful aplicat transportului. |
| --- | --- |

—

tariful aplicat transportului.

2.   Titlul de transport prevăzut la alineatul (1) trebuie să fie prezentat la cererea agenților de control.

Articolul 11

Controale rutiere și în întreprinderi

1.   În cazul efectuării unui transport contra cost în numele unui terț este necesară deținerea la bordul vehiculului și prezentarea la cererea agenților de control a copiei certificate a licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a licenței similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni, precum și, în funcție de tipul serviciului, a autorizației (sau o copie certificată a acesteia) sau a foii de parcurs.

În cazul unui transport în cont propriu, atestarea (sau o copie certificată a acesteia) trebuie să se afle la bordul vehiculului și să fie prezentată la cerere agenților de control.

2.   Operatorii de transport care operează autocare și autobuze destinate transporturilor internaționale de călători permit orice control care urmărește asigurarea faptului că operarea se efectuează corect, printre altele, în ceea ce privește timpul de condus și de odihnă.

Articolul 12

Asistență reciprocă și sancțiuni

1.   Autoritățile competente ale părților contractante își acordă reciproc asistență pentru a asigura aplicarea și controlul dispozițiilor prevăzute în prezenta anexă. Acestea efectuează schimburi de informații prin intermediul punctelor de contact naționale instituite în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4).

2.   Autoritățile competente ale părții contractante unde este stabilit operatorul de transport retrag licența comunitară pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau licența similară elvețiană pentru operatorii de transport elvețieni în cazul în care titularul:

| (a) | nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 17 alineatul (1) din acord; sau |
| --- | --- |

(a)

nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 17 alineatul (1) din acord; sau

| (b) | a comunicat informații inexacte cu privire la datele care erau necesare pentru emiterea licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a licenței similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni. |
| --- | --- |

(b)

a comunicat informații inexacte cu privire la datele care erau necesare pentru emiterea licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a licenței similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni.

3.   Autoritatea emitentă retrage autorizația în cazul în care titularul nu mai îndeplinește condițiile care au determinat eliberarea acestei autorizații în temeiul prezentului acord, și anume în cazul în care cererea este întocmită de autoritățile competente ale părții contractante unde este stabilit operatorul de transport. Aceasta informează imediat autoritățile competente ale celeilalte părți contractante.

4.   În cazul unor încălcări grave ale reglementărilor privind transportul și siguranța rutieră, în special în ceea ce privește normele aplicabile vehiculelor, perioadele de conducere și de odihnă ale șoferilor și executarea fără autorizație a unor servicii paralele sau temporare prevăzute la articolul 1 punctul 2.1, autoritățile competente ale părții contractante unde este stabilit operatorul de transport care a comis încălcarea pot proceda, printre altele, la retragerea licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a licenței elvețiene similare pentru operatorii de transport elvețieni sau la retrageri temporare și/sau parțiale ale copiilor certificate ale licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau ale licenței similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni.

Aceste sancțiuni sunt determinate în funcție de gravitatea încălcării comise de către titularul licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau de către titularul licenței similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni, precum și în funcție de numărul total de copii certificate pe care le deține pentru trafic internațional.

Autoritățile competente ale părții contractante de stabilire comunică autorităților competente ale părții contractante pe teritoriul căreia au fost constatate încălcările cât mai repede posibil și în termen de cel mult șase săptămâni de la data deciziei definitive cu privire la chestiunea respectivă, dacă au fost aplicate sancțiunile prevăzute mai sus. În cazul în care aceste sancțiuni nu sunt aplicate, autoritățile competente ale părții contractante de stabilire precizează motivele neaplicării acestora.

5.   În cazul în care autoritățile competente ale unei părți contractante au informații despre o încălcare gravă a prezentei anexe sau a legislației în domeniul transporturilor rutiere săvârșită de un operator de transport nerezident, partea contractantă pe teritoriul căreia a fost constatată încălcarea transmite următoarele informații autorităților competente ale părții contractante de stabilire a operatorului de transport în cel mai scurt timp și în termen de cel mult șase săptămâni de la data deciziei definitive a acestora:

| (a) | o descriere a încălcării, precum și data și ora la care a fost săvârșită; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a încălcării, precum și data și ora la care a fost săvârșită;

| (b) | categoria, tipul și gravitatea încălcării; și |
| --- | --- |

(b)

categoria, tipul și gravitatea încălcării; și

| (c) | sancțiunile aplicate și sancțiunile executate. |
| --- | --- |

(c)

sancțiunile aplicate și sancțiunile executate.

Autoritățile competente ale părții contractante gazdă pot solicita autorităților competente ale statului membru de stabilire aplicarea unor sancțiuni administrative în conformitate cu alineatul (4).

6.   Părțile contractante garantează faptul că operatorii de transport au dreptul la o cale de atac împotriva oricărei sancțiuni administrative aplicate acestora în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 13

Înscrierile în registrele electronice naționale

Statele membre asigură înscrierea în registrul electronic național al întreprinderilor de transport rutier a încălcărilor grave ale legislației în domeniul transporturilor rutiere care sunt imputabile operatorilor de transport stabiliți pe teritoriul acestora și care au condus la aplicarea unei sancțiuni de către autoritățile competente ale unui stat membru al Uniunii Europene sau ale Elveției, precum și a oricărei retrageri permanente sau temporare a licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a licenței similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni sau a copiei certificate a licenței comunitare sau a licenței similare elvețiene. Datele înscrise în registru referitoare la retragerea temporară sau permanentă a licenței comunitare pentru operatorii de transport din Uniunea Europeană sau a unei licențe similare elvețiene pentru operatorii de transport elvețieni se păstrează în baza de date timp de cel puțin doi ani de la data expirării perioadei retragerii, în cazul retragerii temporare, sau de la data retragerii, în cazul retragerii permanente.”

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 361/2014 al Comisiei din 9 aprilie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește documentele pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2121/98 al Comisiei (JO L 107, 10.4.2014, p. 39).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88).

2

(3)  RS/SR/745.11.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

4

---