# Eiropas Savienības C 431/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 431 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 22. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 431

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 22. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 431/01 | Komisijas Paziņojums – Pamatnostādnes par TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanu olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 431/01

Komisijas Paziņojums – Pamatnostādnes par TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanu olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 431/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanu olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm

(2015/C 431/01)

SATURS

| 1. | IEVADS. ŠO PAMATNOSTĀDŅU MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | VISPĀRĪGIE UN NOZARU NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI NOLĪGUMIEM, KO NOSLĒDZ RAŽOTĀJI OLĪVEĻĻAS, LIELLOPU UN TEĻA GAĻAS UN LAUKAUGU NOZARĒS | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Ievads | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vispārīgie konkurences noteikumi | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | LESD 101. un 102. panta piemērošana lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Īpašas atkāpes no LESD 101. panta piemērošanas ārpus lauksaimniecības tiesību aktiem – Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Vispārīgā atkāpe saskaņā ar TKO regulu: 206. un 209. pants | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atkāpe no LESD 101. un 102. panta piemērošanas olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm saskaņā ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | RO veikts novērtējums par nolīguma atbilstību konkurences noteikumiem | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | ATKĀPES PIEMĒROŠANAS NOSACĪJUMI | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | RO vai ROA atzīšana | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | RO mērķi un produktu iepirkšana no personām, kuras nav biedri | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vienkāršotā metode | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Alternatīvā metode | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Attiecības starp RO un biedriem | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Produktu apjoma ierobežojums | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Paziņošanas pienākums | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aizsardzības pasākumi | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Ievads | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Konkurences izslēgšana | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Mazāks konkrētais produktu tirgus ar negatīvu ietekmi uz konkurenci | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Apdraudēta KLP mērķu sasniegšana | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 4. | ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTAJĀM NOZARĒM | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Olīveļļa | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Piemēri par atkāpes piemērošanu olīveļļas nozarē | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Konkrētā tirgus noteikšana | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Konkrētais produktu tirgus | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Liellopu un teļa gaļas nozare | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Piemēri par atkāpes piemērošanu liellopu un teļa gaļas nozarē | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Laukaugi | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Piemēri par atkāpes piemērošanu laukaugu nozarē | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| I PIELIKUMS – | blokshēma ražotājiem | 40 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS –

| II PIELIKUMS – | blokshēma RO/ROA | 41 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS –

1.   IEVADS. ŠO PAMATNOSTĀDŅU MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

| 1. | Šajās pamatnostādnēs (1) sniegtas norādes olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozares ražotājiem par to, kā piemērojams TKO regulas (2) 169., 170. un 171. pants, kuros paredzēti īpašie noteikumi par līgumslēgšanas sarunām šajās nozarēs. Tās ir izdotas saskaņā ar TKO regulas 206. panta trešo daļu (3). |
| --- | --- |

1.

Šajās pamatnostādnēs (1) sniegtas norādes olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozares ražotājiem par to, kā piemērojams TKO regulas (2) 169., 170. un 171. pants, kuros paredzēti īpašie noteikumi par līgumslēgšanas sarunām šajās nozarēs. Tās ir izdotas saskaņā ar TKO regulas 206. panta trešo daļu (3).

| 2. | Šīs Pamatnostādnes nav juridiski saistošas. To mērķis ir sniegt ražotājiem konkrētas norādes, tomēr ražotāji paši ir atbildīgi par savas prakses novērtēšanu. Ar Pamatnostādnēm ir paredzēts arī dalībvalstu tiesām un konkurences iestādēm sniegt norādes par TKO regulas 169., 170. un 171. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

2.

Šīs Pamatnostādnes nav juridiski saistošas. To mērķis ir sniegt ražotājiem konkrētas norādes, tomēr ražotāji paši ir atbildīgi par savas prakses novērtēšanu. Ar Pamatnostādnēm ir paredzēts arī dalībvalstu tiesām un konkurences iestādēm sniegt norādes par TKO regulas 169., 170. un 171. panta piemērošanu.

| 3. | Attiecīgās personas, uz kurām attiecas Pamatnostādnes, ir definētas šādi:






  — | ražotājs ir attiecīgā produkta ražotājs, |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecīgās personas, uz kurām attiecas Pamatnostādnes, ir definētas šādi:

—

ražotājs ir attiecīgā produkta ražotājs,

| — | RO ir ražotāju organizācija atbilstoši definīcijai TKO regulas 152. pantā, |
| --- | --- |

—

RO ir ražotāju organizācija atbilstoši definīcijai TKO regulas 152. pantā,

| — | ROA ir ražotāju organizāciju apvienība atbilstoši definīcijai TKO regulas 156. pantā. |
| --- | --- |

—

ROA ir ražotāju organizāciju apvienība atbilstoši definīcijai TKO regulas 156. pantā.

Ja Pamatnostādnēs ir runāts par RO (vai vairākām RO), tad, ja nav noteikts citādi, tas pats attiecas arī uz ROA (vai vairākām ROA). Atkarībā no piemērojamajiem valsts noteikumiem RO var būt dažādas juridiskās formas. Ja kooperatīvi ir atzīti kā RO, tiem var piemērot TKO regulas 169., 170. un 171. pantu. TKO regulas 169., 170. un 171. pants neattiecas uz atzītām starpnozaru organizācijām. Tomēr tās var izmantot atkāpi, kas paredzēta TKO regulas 210. pantā.

| 4. | Ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu RO un ROA ir atļauts savu biedru vārdā risināt sarunas par attiecīgo produktu piegādi saskaņā ar vairākiem nosacījumiem (4). |
| --- | --- |

4.

Ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu RO un ROA ir atļauts savu biedru vārdā risināt sarunas par attiecīgo produktu piegādi saskaņā ar vairākiem nosacījumiem (4).

| 5. | Pamatnostādnēs aplūkoti šādi jautājumi:






  — | vispārīgi piemērojamie konkurences noteikumi, |
| --- | --- | --- |

5.

Pamatnostādnēs aplūkoti šādi jautājumi:

—

vispārīgi piemērojamie konkurences noteikumi,

| — | īpašie noteikumi, kas izklāstīti TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, |
| --- | --- |

—

īpašie noteikumi, kas izklāstīti TKO regulas 169., 170. un 171. pantā,

| — | TKO regulas 169., 170. un 171. pantā izklāstīto īpašo noteikumu praktiskā piemērošana attiecīgajās lauksaimniecības nozarēs. |
| --- | --- |

—

TKO regulas 169., 170. un 171. pantā izklāstīto īpašo noteikumu praktiskā piemērošana attiecīgajās lauksaimniecības nozarēs.

| 6. | Eiropas Komisijas nostāja neskar Eiropas Savienības Tiesas (5) judikatūru par Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 39., 42., 101. un 102. panta un TKO regulas 169., 170. un 171. panta interpretāciju. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Komisijas nostāja neskar Eiropas Savienības Tiesas (5) judikatūru par Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 39., 42., 101. un 102. panta un TKO regulas 169., 170. un 171. panta interpretāciju.

| 7. | Komisija uzraudzīs Pamatnostādņu darbību, pamatojoties uz tirgus informāciju, kas saņemta no ieinteresētajām personām un VKI, un var šīs Pamatnostādnes pārskatīt, ņemot vērā turpmāko attīstību un gūto pieredzi. Ja vien Pamatnostādnes netiek pārskatītas, tās ir spēkā tik ilgi, kamēr netiek mainīts TKO regulas 169., 170. un 171. pants. Grozot visus vai kādu no iepriekš minētajiem pantiem, Pamatnostādnes attiecīgā gadījumā tiks pārskatītas un aktualizētas atbilstoši veiktajām izmaiņām. |
| --- | --- |

7.

Komisija uzraudzīs Pamatnostādņu darbību, pamatojoties uz tirgus informāciju, kas saņemta no ieinteresētajām personām un VKI, un var šīs Pamatnostādnes pārskatīt, ņemot vērā turpmāko attīstību un gūto pieredzi. Ja vien Pamatnostādnes netiek pārskatītas, tās ir spēkā tik ilgi, kamēr netiek mainīts TKO regulas 169., 170. un 171. pants. Grozot visus vai kādu no iepriekš minētajiem pantiem, Pamatnostādnes attiecīgā gadījumā tiks pārskatītas un aktualizētas atbilstoši veiktajām izmaiņām.

2.   VISPĀRĪGIE UN NOZARU NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI NOLĪGUMIEM, KO NOSLĒDZ RAŽOTĀJI OLĪVEĻĻAS, LIELLOPU UN TEĻA GAĻAS UN LAUKAUGU NOZARĒS

2.1.   Ievads

| 8. | LESD 42. pants piešķir ES likumdevējam (Eiropas Parlamentam un Padomei) pilnvaras noteikt, cik lielā mērā konkurences noteikumi attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību. |
| --- | --- |

8.

LESD 42. pants piešķir ES likumdevējam (Eiropas Parlamentam un Padomei) pilnvaras noteikt, cik lielā mērā konkurences noteikumi attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību.

| 9. | Proti, saskaņā ar LESD 42. pantu ES likumdevējs nosaka, cik lielā mērā konkurences noteikumus piemēro lauksaimniecības nozarei, ņemot vērā LESD 39. pantā paredzētos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus (turpmāk “KLP mērķi”). Saskaņā ar Tiesas noteikto ar minēto noteikumu ir atzīts, ka lauksaimniecības politikas mērķi ir prioritārāki salīdzinājumā ar Līguma mērķiem attiecībā uz konkurenci (6). |
| --- | --- |

9.

Proti, saskaņā ar LESD 42. pantu ES likumdevējs nosaka, cik lielā mērā konkurences noteikumus piemēro lauksaimniecības nozarei, ņemot vērā LESD 39. pantā paredzētos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus (turpmāk “KLP mērķi”). Saskaņā ar Tiesas noteikto ar minēto noteikumu ir atzīts, ka lauksaimniecības politikas mērķi ir prioritārāki salīdzinājumā ar Līguma mērķiem attiecībā uz konkurenci (6).

| 10. | Saskaņā ar LESD 39. pantu KLP mērķi ir šādi:






  a) | celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehnikas attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas racionālu attīstību un ražošanas faktoru, jo īpaši darbaspēka, optimālu izmantojumu; |
| --- | --- | --- |

10.

Saskaņā ar LESD 39. pantu KLP mērķi ir šādi:

a)

celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehnikas attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas racionālu attīstību un ražošanas faktoru, jo īpaši darbaspēka, optimālu izmantojumu;

| b) | šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus; |
| --- | --- |

b)

šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus;

| c) | stabilizēt tirgus; |
| --- | --- |

c)

stabilizēt tirgus;

| d) | nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un |
| --- | --- |

d)

nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un

| e) | panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām. |
| --- | --- |

e)

panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām.

2.2.   Vispārīgie konkurences noteikumi

2.2.1.   LESD 101. un 102. panta piemērošana lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai

| 11. | Pamatojoties uz LESD 42. pantu, ar TKO regulas 206. pantu LESD 101.–106. panta konkurences noteikumi tiek piemēroti lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai:

  “Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, saskaņā ar LESD 42. pantu LESD 101. līdz 106. pantu un to īstenošanas noteikumus, ievērojot šīs regulas 207. līdz 210. pantu, piemēro visiem LESD 101. panta 1. punktā un 102. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas saistītas ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību.” |
| --- | --- |

11.

Pamatojoties uz LESD 42. pantu, ar TKO regulas 206. pantu LESD 101.–106. panta konkurences noteikumi tiek piemēroti lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai:

“Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, saskaņā ar LESD 42. pantu LESD 101. līdz 106. pantu un to īstenošanas noteikumus, ievērojot šīs regulas 207. līdz 210. pantu, piemēro visiem LESD 101. panta 1. punktā un 102. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas saistītas ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību.”

| 12. | LESD 101. (7) un 102. pants (8) attiecas uz uzņēmumu un uzņēmumu apvienību rīcību nolīgumu, lēmumu, saskaņoto darbību vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas veidā tikai tiktāl, ciktāl tie “var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Sīkāka informācija par šā piemērošanas kritērija interpretāciju ir izklāstīta Eiropas Komisijas pamatnostādnēs par ietekmi uz tirdzniecību (9). Ja tirdzniecība starp dalībvalstīm netiek iespaidota, piemēro valsts konkurences noteikumus. |
| --- | --- |

12.

LESD 101. (7) un 102. pants (8) attiecas uz uzņēmumu un uzņēmumu apvienību rīcību nolīgumu, lēmumu, saskaņoto darbību vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas veidā tikai tiktāl, ciktāl tie “var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Sīkāka informācija par šā piemērošanas kritērija interpretāciju ir izklāstīta Eiropas Komisijas pamatnostādnēs par ietekmi uz tirdzniecību (9). Ja tirdzniecība starp dalībvalstīm netiek iespaidota, piemēro valsts konkurences noteikumus.

| 13. | LESD 101. pants principā attiecas uz visām ražotāju un RO saimnieciskajām darbībām. RO ir atsevišķu ražotāju apvienība, kas līdz ar to ES konkurences tiesību piemērošanas mērķiem tiek uzskatīta gan par uzņēmumu apvienību, gan par atsevišķu uzņēmumu (10), ja tā veic saimniecisko darbību. Līdz ar to gan RO, gan tās biedriem jāievēro konkurences noteikumi. Tādējādi konkurences noteikumi attiecas ne vien uz nolīgumiem starp atsevišķiem ražotājiem (piemēram, par RO izveidi un statūtiem), bet arī uz RO pieņemtajiem lēmumiem un noslēgtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

13.

LESD 101. pants principā attiecas uz visām ražotāju un RO saimnieciskajām darbībām. RO ir atsevišķu ražotāju apvienība, kas līdz ar to ES konkurences tiesību piemērošanas mērķiem tiek uzskatīta gan par uzņēmumu apvienību, gan par atsevišķu uzņēmumu (10), ja tā veic saimniecisko darbību. Līdz ar to gan RO, gan tās biedriem jāievēro konkurences noteikumi. Tādējādi konkurences noteikumi attiecas ne vien uz nolīgumiem starp atsevišķiem ražotājiem (piemēram, par RO izveidi un statūtiem), bet arī uz RO pieņemtajiem lēmumiem un noslēgtajiem līgumiem.

| 14. | Tiesa ir pasludinājusi vairākus spriedumus tieši attiecībā uz kooperatīviem. Kooperatīvi ir viena konkrēta RO forma. Novērtējot LESD 101. panta 1. punkta piemērojamību kooperatīviem (kas ir viena no iespējamajiem RO formām), Tiesa noteica, ka uzņēmuma veidošana tādā konkrētā formā kā kooperatīvu apvienība pati par sevi nav uzskatāma par rīcību, kas vērsta pret konkurenci. Tomēr tas nenozīmē, ka uz kooperatīvu apvienībām kā tādām LESD 101. panta 1. punkta aizliegums automātiski neattiecas, jo tās tomēr var ietekmēt tās biedru rīcību tirdzniecībā, tādējādi ierobežojot vai kropļojot konkurenci tirgū, kurā attiecīgie uzņēmumi darbojas (11). |
| --- | --- |

14.

Tiesa ir pasludinājusi vairākus spriedumus tieši attiecībā uz kooperatīviem. Kooperatīvi ir viena konkrēta RO forma. Novērtējot LESD 101. panta 1. punkta piemērojamību kooperatīviem (kas ir viena no iespējamajiem RO formām), Tiesa noteica, ka uzņēmuma veidošana tādā konkrētā formā kā kooperatīvu apvienība pati par sevi nav uzskatāma par rīcību, kas vērsta pret konkurenci. Tomēr tas nenozīmē, ka uz kooperatīvu apvienībām kā tādām LESD 101. panta 1. punkta aizliegums automātiski neattiecas, jo tās tomēr var ietekmēt tās biedru rīcību tirdzniecībā, tādējādi ierobežojot vai kropļojot konkurenci tirgū, kurā attiecīgie uzņēmumi darbojas (11).

| 15. | Piemērs par LESD 101. panta piemērošanu ražotāju darbībām:












  Situācija. | Valstī iekšējais pieprasījums pēc dzīviem liellopiem pastāvīgi samazinās, jo samazinās patērētāju pieprasījums pēc liellopu gaļas. Paralēli liemeņu un izcirstas liellopu gaļas imports, kā arī mazākā mērā dzīvu liellopu imports pieaug. Lopkautuves valstī ievērojami samazina dzīvu liellopu iepirkšanu, un dzīvu liellopu cenas ievērojami krītas. Reaģējot uz šo situāciju, liels skaits dzīvo liellopu piegādātāju (aptverot aptuveni 60 % no dzīvo liellopu tirgus) noslēdz savā starpā nolīgumu, ar kuru tiek noteikta minimālā cena, par kuru lopkautuvēm tiek pārdoti viņu dzīvie liellopi. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Šā nolīguma mērķis ir ierobežot konkurenci, paredzot vienotu cenu. Tādējādi ir pārkāpts LESD 101. panta 1. punktā paredzētais aizliegums par nolīgumiem, apvienību lēmumiem un saskaņotām darbībām, kas kaitē konkurencei. Šis nolīgums nedod nekādu labumu patērētājiem un izslēdz konkurenci būtiskā dzīvo liellopu tirgus daļā. Tāpēc to nevar attaisnot ar LESD 101. panta 3. punktu. Līdz ar to šāds nolīgums ir LESD 101. panta pārkāpums, un tas ir aizliegts un nav spēkā. |

15.

Piemērs par LESD 101. panta piemērošanu ražotāju darbībām:

Situācija.

Valstī iekšējais pieprasījums pēc dzīviem liellopiem pastāvīgi samazinās, jo samazinās patērētāju pieprasījums pēc liellopu gaļas. Paralēli liemeņu un izcirstas liellopu gaļas imports, kā arī mazākā mērā dzīvu liellopu imports pieaug. Lopkautuves valstī ievērojami samazina dzīvu liellopu iepirkšanu, un dzīvu liellopu cenas ievērojami krītas. Reaģējot uz šo situāciju, liels skaits dzīvo liellopu piegādātāju (aptverot aptuveni 60 % no dzīvo liellopu tirgus) noslēdz savā starpā nolīgumu, ar kuru tiek noteikta minimālā cena, par kuru lopkautuvēm tiek pārdoti viņu dzīvie liellopi.

Analīze.

Šā nolīguma mērķis ir ierobežot konkurenci, paredzot vienotu cenu. Tādējādi ir pārkāpts LESD 101. panta 1. punktā paredzētais aizliegums par nolīgumiem, apvienību lēmumiem un saskaņotām darbībām, kas kaitē konkurencei. Šis nolīgums nedod nekādu labumu patērētājiem un izslēdz konkurenci būtiskā dzīvo liellopu tirgus daļā. Tāpēc to nevar attaisnot ar LESD 101. panta 3. punktu. Līdz ar to šāds nolīgums ir LESD 101. panta pārkāpums, un tas ir aizliegts un nav spēkā.

| 16. | LESD 102. pants attiecas uz ražotājiem, kā arī uz RO, kas darbojas kā uzņēmums. LESD 102. pantā paredzētais aizliegums ļaunprātīgi izmantot dominējošo stāvokli ir pilnībā attiecināms arī uz lauksaimniecības nozari. Tomēr, lai konstatētu LESD 102. panta pārkāpumu, jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem:






  a) | pirmkārt, RO vai ražotājam jāatrodas dominējošā stāvoklī konkrētā produktu vai ģeogrāfiskā tirgū (konkrētajā tirgū) (12), t. i., tādā ekonomiskās varas stāvoklī, kas dod tam iespēju ievērojamā mērā rīkoties neatkarīgi no konkurentiem, klientiem un galu galā – patērētājiem (13); |
| --- | --- | --- |

16.

LESD 102. pants attiecas uz ražotājiem, kā arī uz RO, kas darbojas kā uzņēmums. LESD 102. pantā paredzētais aizliegums ļaunprātīgi izmantot dominējošo stāvokli ir pilnībā attiecināms arī uz lauksaimniecības nozari. Tomēr, lai konstatētu LESD 102. panta pārkāpumu, jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem:

a)

pirmkārt, RO vai ražotājam jāatrodas dominējošā stāvoklī konkrētā produktu vai ģeogrāfiskā tirgū (konkrētajā tirgū) (12), t. i., tādā ekonomiskās varas stāvoklī, kas dod tam iespēju ievērojamā mērā rīkoties neatkarīgi no konkurentiem, klientiem un galu galā – patērētājiem (13);

| b) | otrkārt, RO vai ražotājam ir ļaunprātīgi jāizmanto savs dominējošais stāvoklis, iesaistoties izslēdzošās un/vai ekspluatējošās darbībās, kas vērstas pret konkurentiem, klientiem un/vai patērētājiem (14); |
| --- | --- |

b)

otrkārt, RO vai ražotājam ir ļaunprātīgi jāizmanto savs dominējošais stāvoklis, iesaistoties izslēdzošās un/vai ekspluatējošās darbībās, kas vērstas pret konkurentiem, klientiem un/vai patērētājiem (14);

| c) | šīs darbības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (15). |
| --- | --- |

c)

šīs darbības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (15).

| 17. | Piemērs par LESD 102. panta piemērošanu RO darbībām:












  Situācija. | Reģions, kurā audzē kviešus, atrodas ļoti tālu no citiem šādiem reģioniem. Kvieši šajā reģionā tiek izmantoti vai nu miltu ražošanai vietējās maltuvēs, vai reģionā audzēto dzīvnieku lopbarības ražošanai. Kviešiem, kas paredzēti malšanai, jāatbilst stingrākām kvalitātes prasībām, un tos pārdod par augstāku cenu nekā lopbarībai paredzētos kviešus. Kvieši nelielā daudzumā tiek importēti no kaimiņvalstīm, tādējādi papildinot vietējo piedāvājumu, un transporta izmaksu dēļ to cena ir augstāka nekā vietējo kviešu cena. Liela RO, kurā ir puse no vietējiem kviešu audzētājiem (ražošanas apjoma ziņā), piegādā kviešus gandrīz visām vietējām maltuvēm, bet pārējie audzētāji, kas nedarbojas organizēti, piegādā kviešus lopbarības ražotājiem, kā arī maltuvēm, ja tām rodas papildu pieprasījums (kuru RO nevar nodrošināt). Lielās RO biedriem saskaņā ar RO noteikumiem visa sava produkcija ir jāpiegādā RO, un juridisku un praktisku iemeslu dēļ šie biedri ļoti reti izstājas no RO. Pirms dažiem gadiem vairāki lauksaimnieki, kas nebija lielās RO biedri, izveidoja citu RO, kas ir uzlabojusi saražoto kviešu kvalitāti un ražīgumu un ieguldījusi līdzekļus uzglabāšanas un izplatīšanas sistēmā, nodrošinot piegādi lielākos apjomos. Šī jaunā, mazākā RO pakāpeniski pārliecināja vietējās maltuves iegādāties kviešus no tās, nevis no lielās RO. Konstatējot to, ka pakāpeniski tiek zaudēti klienti rentablākajā malšanai paredzēto kviešu tirgū, lielā RO nolemj samazināt malšanai paredzēto kviešu vairumtirdzniecības cenu zem mainīgajām izmaksām, lai atgūtu klientus, un tā atgūst dažus no šiem klientiem, tādējādi kaitējot savam jaunajam konkurentam. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Šis kviešu piegādes tirgus, visticamāk, nav lielāks par minēto reģionu, jo kviešu transportēšanas izmaksas no citiem reģioniem uz šo reģionu ir augstas. Lielā RO, visticamāk, atrodas dominējošā stāvoklī, ņemot vērā tās tirgus daļu, piedāvājuma kontroli, ko rada tās biedriem noteiktās ekskluzivitātes saistības, kā arī to, ka piedāvājumu nevar aizstāt ar importu augsto transporta izmaksu dēļ. Dominējošais stāvoklis, visticamāk, ir stabils, jo īpaši tāpēc, ka RO biedri reti no tās izstājas un ir grūti atrast citus avotus, kas varētu piegādāt kviešus lielā apjomā. Lielās RO nepamatoti zemo jeb plēsonīgo cenu stratēģijas mērķis ir izslēgt konkurentu (mazo RO) no tirgus. Tādējādi lielā RO, visticamāk, ir ļaunprātīgi izmantojusi dominējošo stāvokli, kas ir pretrunā LESD 102. pantam. |

17.

Piemērs par LESD 102. panta piemērošanu RO darbībām:

Situācija.

Reģions, kurā audzē kviešus, atrodas ļoti tālu no citiem šādiem reģioniem. Kvieši šajā reģionā tiek izmantoti vai nu miltu ražošanai vietējās maltuvēs, vai reģionā audzēto dzīvnieku lopbarības ražošanai. Kviešiem, kas paredzēti malšanai, jāatbilst stingrākām kvalitātes prasībām, un tos pārdod par augstāku cenu nekā lopbarībai paredzētos kviešus. Kvieši nelielā daudzumā tiek importēti no kaimiņvalstīm, tādējādi papildinot vietējo piedāvājumu, un transporta izmaksu dēļ to cena ir augstāka nekā vietējo kviešu cena. Liela RO, kurā ir puse no vietējiem kviešu audzētājiem (ražošanas apjoma ziņā), piegādā kviešus gandrīz visām vietējām maltuvēm, bet pārējie audzētāji, kas nedarbojas organizēti, piegādā kviešus lopbarības ražotājiem, kā arī maltuvēm, ja tām rodas papildu pieprasījums (kuru RO nevar nodrošināt). Lielās RO biedriem saskaņā ar RO noteikumiem visa sava produkcija ir jāpiegādā RO, un juridisku un praktisku iemeslu dēļ šie biedri ļoti reti izstājas no RO. Pirms dažiem gadiem vairāki lauksaimnieki, kas nebija lielās RO biedri, izveidoja citu RO, kas ir uzlabojusi saražoto kviešu kvalitāti un ražīgumu un ieguldījusi līdzekļus uzglabāšanas un izplatīšanas sistēmā, nodrošinot piegādi lielākos apjomos. Šī jaunā, mazākā RO pakāpeniski pārliecināja vietējās maltuves iegādāties kviešus no tās, nevis no lielās RO. Konstatējot to, ka pakāpeniski tiek zaudēti klienti rentablākajā malšanai paredzēto kviešu tirgū, lielā RO nolemj samazināt malšanai paredzēto kviešu vairumtirdzniecības cenu zem mainīgajām izmaksām, lai atgūtu klientus, un tā atgūst dažus no šiem klientiem, tādējādi kaitējot savam jaunajam konkurentam.

Analīze.

Šis kviešu piegādes tirgus, visticamāk, nav lielāks par minēto reģionu, jo kviešu transportēšanas izmaksas no citiem reģioniem uz šo reģionu ir augstas. Lielā RO, visticamāk, atrodas dominējošā stāvoklī, ņemot vērā tās tirgus daļu, piedāvājuma kontroli, ko rada tās biedriem noteiktās ekskluzivitātes saistības, kā arī to, ka piedāvājumu nevar aizstāt ar importu augsto transporta izmaksu dēļ. Dominējošais stāvoklis, visticamāk, ir stabils, jo īpaši tāpēc, ka RO biedri reti no tās izstājas un ir grūti atrast citus avotus, kas varētu piegādāt kviešus lielā apjomā. Lielās RO nepamatoti zemo jeb plēsonīgo cenu stratēģijas mērķis ir izslēgt konkurentu (mazo RO) no tirgus. Tādējādi lielā RO, visticamāk, ir ļaunprātīgi izmantojusi dominējošo stāvokli, kas ir pretrunā LESD 102. pantam.

| 18. | LESD 101. pants var attiekties arī uz nolīgumiem starp RO biedriem un starp RO un tās biedriem – tostarp uz RO iekšējiem lēmumiem un statūtiem –, ja tie ir faktiski vai potenciāli konkurenti vienā un tajā pašā produktu tirgū. Tas var notikt gadījumā, ja a) ražotājiem saskaņā ar RO statūtiem ir iespējams ātri izstāties no RO vai b) tie var brīvi izlemt par apjomiem, ko tie piegādā RO, un tādējādi ar RO starpniecību tiek pārdota tikai daļa no to saražotajiem produktiem. Tiesa vairākās lietās ir lēmusi par kooperatīvu statūtiem un to saderību ar LESD 101. panta 1. punktu – tā ir atzinusi, ka zināmos apstākļos šādiem sadarbības pasākumiem ir pozitīva ietekme uz konkurenci (16) un ka LESD 101. panta 1. punkts zināmos apstākļos var neattiekties uz tiesību normām, kuras reglamentē biedru izstāšanos no RO un piegādes pienākumus, ja vien šīs normas nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu RO pienācīgu darbību (17). |
| --- | --- |

18.

LESD 101. pants var attiekties arī uz nolīgumiem starp RO biedriem un starp RO un tās biedriem – tostarp uz RO iekšējiem lēmumiem un statūtiem –, ja tie ir faktiski vai potenciāli konkurenti vienā un tajā pašā produktu tirgū. Tas var notikt gadījumā, ja a) ražotājiem saskaņā ar RO statūtiem ir iespējams ātri izstāties no RO vai b) tie var brīvi izlemt par apjomiem, ko tie piegādā RO, un tādējādi ar RO starpniecību tiek pārdota tikai daļa no to saražotajiem produktiem. Tiesa vairākās lietās ir lēmusi par kooperatīvu statūtiem un to saderību ar LESD 101. panta 1. punktu – tā ir atzinusi, ka zināmos apstākļos šādiem sadarbības pasākumiem ir pozitīva ietekme uz konkurenci (16) un ka LESD 101. panta 1. punkts zināmos apstākļos var neattiekties uz tiesību normām, kuras reglamentē biedru izstāšanos no RO un piegādes pienākumus, ja vien šīs normas nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu RO pienācīgu darbību (17).

| 19. | Piemērs par LESD 101. panta piemērošanu nolīgumiem starp RO biedriem:












  Situācija. | Vairāki mazi iesala miežu audzētāji izveidoja RO, lai varētu pārdot savu produkciju vietējam viskija ražotājam saskaņā ar vienu piegādes līgumu un par vienādu cenu. Šie audzētāji tā rīkojās, jo viņi katrs atsevišķi nespēja nodrošināt tādu apjomu, kādu pieprasīja viskija ražotājs, kurš nevēlējās sadarboties ar vairākiem atsevišķiem maziem piegādātājiem. RO veic iesala miežu tirdzniecību un organizē piegādes loģistiku, tostarp transportēšanu. RO pārstāv 8 % no iesala miežu piegādes tirgus, kurš nodrošina produkciju attiecīgā reģiona spirtoto dzērienu ražotājiem. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | LESD 101. panta 1. punktā paredzētais aizliegums noslēgt pret konkurenci vērstus nolīgumus ir piemērojams ražotāju veiktām kopīgas pārdošanas darbībām, jo šādā veidā tiek novērsta cenu konkurence starp faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem. Tomēr ar RO organizēto komercializācijas sistēmu tiek gūti nozīmīgi uzlabojumi preču izplatīšanas ziņā, kas dod labumu patērētājiem. Pirmkārt, šī sistēma nodrošina, ka tirgū ir papildu piegādātājs, kurš spēj piedāvāt pircēja pieprasīto apjomu, tādējādi palielinot konkurenci, kas nāk par labu attiecīgajam pircējam. Ar labāk integrētu loģistikas sistēmu var samazināties arī piegādes izmaksas, kā arī samazinās darījumu izmaksas salīdzinājumā ar situāciju, kad pircējam būtu jāpērk produkcija tieši no atsevišķiem ražotājiem. Ņemot vērā RO mazo tirgus daļu, konkurence, visticamāk, netiks ierobežota. Tādējādi šāds nolīgums, visticamāk, būtu attaisnojams atbilstoši LESD 101. panta 3. punktam. |

19.

Piemērs par LESD 101. panta piemērošanu nolīgumiem starp RO biedriem:

Situācija.

Vairāki mazi iesala miežu audzētāji izveidoja RO, lai varētu pārdot savu produkciju vietējam viskija ražotājam saskaņā ar vienu piegādes līgumu un par vienādu cenu. Šie audzētāji tā rīkojās, jo viņi katrs atsevišķi nespēja nodrošināt tādu apjomu, kādu pieprasīja viskija ražotājs, kurš nevēlējās sadarboties ar vairākiem atsevišķiem maziem piegādātājiem. RO veic iesala miežu tirdzniecību un organizē piegādes loģistiku, tostarp transportēšanu. RO pārstāv 8 % no iesala miežu piegādes tirgus, kurš nodrošina produkciju attiecīgā reģiona spirtoto dzērienu ražotājiem.

Analīze.

LESD 101. panta 1. punktā paredzētais aizliegums noslēgt pret konkurenci vērstus nolīgumus ir piemērojams ražotāju veiktām kopīgas pārdošanas darbībām, jo šādā veidā tiek novērsta cenu konkurence starp faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem. Tomēr ar RO organizēto komercializācijas sistēmu tiek gūti nozīmīgi uzlabojumi preču izplatīšanas ziņā, kas dod labumu patērētājiem. Pirmkārt, šī sistēma nodrošina, ka tirgū ir papildu piegādātājs, kurš spēj piedāvāt pircēja pieprasīto apjomu, tādējādi palielinot konkurenci, kas nāk par labu attiecīgajam pircējam. Ar labāk integrētu loģistikas sistēmu var samazināties arī piegādes izmaksas, kā arī samazinās darījumu izmaksas salīdzinājumā ar situāciju, kad pircējam būtu jāpērk produkcija tieši no atsevišķiem ražotājiem. Ņemot vērā RO mazo tirgus daļu, konkurence, visticamāk, netiks ierobežota. Tādējādi šāds nolīgums, visticamāk, būtu attaisnojams atbilstoši LESD 101. panta 3. punktam.

2.2.2.   Īpašas atkāpes no LESD 101. panta piemērošanas ārpus lauksaimniecības tiesību aktiem – Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula

| 20. | Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1218/2010 (18) (turpmāk “Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula”) specializācijas nolīgumi cita starpā var būt nolīgumi, lēmumi vai saskaņotas darbības starp uzņēmumiem, ar kurām tie vienojas kopīgi ražot konkrētus produktus vai noslēgt savstarpējus apakšuzņēmumu līgumus par viena vai vairāku produktu ražošanu (vienam uzņēmumam kļūstot par kāda konkrēta produkta ekskluzīvo ražotāju) (19). |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1218/2010 (18) (turpmāk “Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula”) specializācijas nolīgumi cita starpā var būt nolīgumi, lēmumi vai saskaņotas darbības starp uzņēmumiem, ar kurām tie vienojas kopīgi ražot konkrētus produktus vai noslēgt savstarpējus apakšuzņēmumu līgumus par viena vai vairāku produktu ražošanu (vienam uzņēmumam kļūstot par kāda konkrēta produkta ekskluzīvo ražotāju) (19).

| 21. | Attiecībā uz lauksaimniecības nozari specializācijas nolīgums var attiekties uz lauksaimniecības produktu kopīgu ražošanu un jebkuru lauksaimniecības produktu apstrādes vai pārstrādes darbību, kuras rezultātā tiek radīti citi produkti, piemēram, lopu kaušanu un gaļas izciršanu, graudu malšanu utt. Attiecībā uz lauksaimniecības RO specializācijas nolīgums, visticamāk, attieksies uz neapstrādātu lauksaimniecības produktu apstrādi vai pārstrādi, kuras rezultātā iegūst citus produktus, jo ir maz kopuzņēmumu, kas veic neapstrādātu lauksaimniecības produktu ražošanu. |
| --- | --- |

21.

Attiecībā uz lauksaimniecības nozari specializācijas nolīgums var attiekties uz lauksaimniecības produktu kopīgu ražošanu un jebkuru lauksaimniecības produktu apstrādes vai pārstrādes darbību, kuras rezultātā tiek radīti citi produkti, piemēram, lopu kaušanu un gaļas izciršanu, graudu malšanu utt. Attiecībā uz lauksaimniecības RO specializācijas nolīgums, visticamāk, attieksies uz neapstrādātu lauksaimniecības produktu apstrādi vai pārstrādi, kuras rezultātā iegūst citus produktus, jo ir maz kopuzņēmumu, kas veic neapstrādātu lauksaimniecības produktu ražošanu.

| 22. | Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulā paredzēts, ka saskaņā ar LESD 101. panta 3. punktu LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz specializācijas nolīgumiem, ja ir izpildīti daži nosacījumi (20). |
| --- | --- |

22.

Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulā paredzēts, ka saskaņā ar LESD 101. panta 3. punktu LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz specializācijas nolīgumiem, ja ir izpildīti daži nosacījumi (20).

| 23. | Pirmkārt, pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā tirgū nedrīkst pārsniegt 20 %. |
| --- | --- |

23.

Pirmkārt, pušu kopējā tirgus daļa konkrētajā tirgū nedrīkst pārsniegt 20 %.

| 24. | Otrkārt, specializācijas nolīgumos nedrīkst būt stingro ierobežojumu, t. i., cenu noteikšanas, ražošanas apjoma ierobežojumu un tirgu vai klientu sadales. |
| --- | --- |

24.

Otrkārt, specializācijas nolīgumos nedrīkst būt stingro ierobežojumu, t. i., cenu noteikšanas, ražošanas apjoma ierobežojumu un tirgu vai klientu sadales.

| 25. | Tomēr ir arī izņēmumi. Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula var attiekties uz (21):






  — | cenu noteikšanu, kādas tiek pieprasītas tiešajiem klientiem, saistībā ar to produktu kopīgu izplatīšanu, kas saražoti uz specializācijas nolīguma pamata, |
| --- | --- | --- |

25.

Tomēr ir arī izņēmumi. Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula var attiekties uz (21):

—

cenu noteikšanu, kādas tiek pieprasītas tiešajiem klientiem, saistībā ar to produktu kopīgu izplatīšanu, kas saražoti uz specializācijas nolīguma pamata,

| — | jaudas un ražošanas apjoma noteikšanu saistībā ar kopīgas ražošanas nolīgumu un |
| --- | --- |

—

jaudas un ražošanas apjoma noteikšanu saistībā ar kopīgas ražošanas nolīgumu un

| — | pārdošanas mērķu noteikšanu saistībā ar to produktu kopīgu izplatīšanu, kas saražoti uz specializācijas nolīguma pamata. |
| --- | --- |

—

pārdošanas mērķu noteikšanu saistībā ar to produktu kopīgu izplatīšanu, kas saražoti uz specializācijas nolīguma pamata.

| 26. | Piemērs par Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas iespējamo piemērošanu lauksaimniecības nozarē:












  Situācija. | Vairāki laukaugu audzētāji vienojas kopīgi no rapša sēklām ražot lopbarību. Agrāk viņi sēklas pārdeva tikai to pārstrādātājiem. Viņi noslēdz kopīgas ražošanas nolīgumu, kurš attiecas uz visu viņu saražoto rapša sēklu apjomu. Turklāt viņi kopīgi veic izplatīšanu un kopīgi nosaka cenu, par kādu visa saražotā lopbarība tiks pārdota liellopu audzētājiem. Gada laikā šie laukaugu audzētāji ir ieguvuši 9,3 % tirgus daļu attiecīgajā tirgū, kurā tiek pārdota no rapša sēklām ražota lopbarība. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Kopīgas ražošanas nolīgumi tiek uzskatīti par vienu no specializācijas nolīgumu veidiem, uz kuriem attiecas Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula. Šaurākais iespējamais tirgus, šķiet, ir no rapša sēklām ražotās lopbarības tirgus (tas var būt arī lielāks un aptvert no citām izejvielām ražotu lopbarību). Pušu kopējā tirgus daļa no rapša sēklām ražotās lopbarības tirgū nepārsniedz 20 %, kā paredzēts Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 3. pantā. Neraugoties uz to, ka nolīgumā ir noteiktas cenas, saskaņā ar Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 4. panta a) punktu ir atļauts noteikt cenu, ko kopīgas izplatīšanas ietvaros iekasē no tiešajiem klientiem (šajā gadījumā no liellopu audzētājiem). Arī uz to, ka nolīgumā trim laukaugu audzētājiem ir paredzēts pienākums veikt ekskluzīvu piegādi, attiecas Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkts. Līdz ar to šis kopīgās ražošanas nolīgums būtu atļauts saskaņā ar Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulu, un tas nebūtu uzskatāms par LESD 101. panta pārkāpumu. |

26.

Piemērs par Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas iespējamo piemērošanu lauksaimniecības nozarē:

Situācija.

Vairāki laukaugu audzētāji vienojas kopīgi no rapša sēklām ražot lopbarību. Agrāk viņi sēklas pārdeva tikai to pārstrādātājiem. Viņi noslēdz kopīgas ražošanas nolīgumu, kurš attiecas uz visu viņu saražoto rapša sēklu apjomu. Turklāt viņi kopīgi veic izplatīšanu un kopīgi nosaka cenu, par kādu visa saražotā lopbarība tiks pārdota liellopu audzētājiem. Gada laikā šie laukaugu audzētāji ir ieguvuši 9,3 % tirgus daļu attiecīgajā tirgū, kurā tiek pārdota no rapša sēklām ražota lopbarība.

Analīze.

Kopīgas ražošanas nolīgumi tiek uzskatīti par vienu no specializācijas nolīgumu veidiem, uz kuriem attiecas Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula. Šaurākais iespējamais tirgus, šķiet, ir no rapša sēklām ražotās lopbarības tirgus (tas var būt arī lielāks un aptvert no citām izejvielām ražotu lopbarību). Pušu kopējā tirgus daļa no rapša sēklām ražotās lopbarības tirgū nepārsniedz 20 %, kā paredzēts Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 3. pantā. Neraugoties uz to, ka nolīgumā ir noteiktas cenas, saskaņā ar Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 4. panta a) punktu ir atļauts noteikt cenu, ko kopīgas izplatīšanas ietvaros iekasē no tiešajiem klientiem (šajā gadījumā no liellopu audzētājiem). Arī uz to, ka nolīgumā trim laukaugu audzētājiem ir paredzēts pienākums veikt ekskluzīvu piegādi, attiecas Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkts. Līdz ar to šis kopīgās ražošanas nolīgums būtu atļauts saskaņā ar Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulu, un tas nebūtu uzskatāms par LESD 101. panta pārkāpumu.

2.3.   Vispārīgā atkāpe saskaņā ar TKO regulu: 206. un 209. pants

| 27. | Ar TKO regulas 206. pantu noteikts, ka LESD 101.–106. pantu piemēro lauksaimniecības produktu nolīgumiem, ja vien TKO regulā nav noteikts citādi. Tādējādi TKO regulas 206. pantā apstiprināts vispārīgais princips, ka ES konkurences tiesības attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību. Tomēr tas ir piemērojams ar nosacījumiem, kas paredzēti TKO regulas 207.–210. pantā. |
| --- | --- |

27.

Ar TKO regulas 206. pantu noteikts, ka LESD 101.–106. pantu piemēro lauksaimniecības produktu nolīgumiem, ja vien TKO regulā nav noteikts citādi. Tādējādi TKO regulas 206. pantā apstiprināts vispārīgais princips, ka ES konkurences tiesības attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību. Tomēr tas ir piemērojams ar nosacījumiem, kas paredzēti TKO regulas 207.–210. pantā.

| 28. | Ar TKO regulas 209. pantu noteikts, ka LESD 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā nav nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ir saistīti ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Šī atkāpe pretēji TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzētajai atkāpei attiecas uz visām TKO regulā ietvertajām lauksaimniecības nozarēm. Tādējādi TKO regulas 209. pants ir atsevišķs, neatkarīgs instruments, kas turpmāk tiks saukts par “vispārīgo atkāpi”. |
| --- | --- |

28.

Ar TKO regulas 209. pantu noteikts, ka LESD 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā nav nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ir saistīti ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Šī atkāpe pretēji TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzētajai atkāpei attiecas uz visām TKO regulā ietvertajām lauksaimniecības nozarēm. Tādējādi TKO regulas 209. pants ir atsevišķs, neatkarīgs instruments, kas turpmāk tiks saukts par “vispārīgo atkāpi”.

| 29. | Ražotāji var izmantot vispārīgo atkāpi divos gadījumos:






  a) | LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kas ir saistītas ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, ja tie ir nepieciešami LESD 39. pantā paredzēto KLP mērķu sasniegšanai. Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka tad, ja nolīgumu var uzskatīt par nepieciešamu viena vai vairāku KLP mērķu sasniegšanai, bet tas nav nepieciešams cita mērķa sasniegšanai (vai tas pat kaitē cita mērķa sasniegšanai), uz to nevar attiecināt šo atkāpi (22) (TKO regulas 209. panta 1. punkta pirmā daļa); |
| --- | --- | --- |

29.

Ražotāji var izmantot vispārīgo atkāpi divos gadījumos:

a)

LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kas ir saistītas ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, ja tie ir nepieciešami LESD 39. pantā paredzēto KLP mērķu sasniegšanai. Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka tad, ja nolīgumu var uzskatīt par nepieciešamu viena vai vairāku KLP mērķu sasniegšanai, bet tas nav nepieciešams cita mērķa sasniegšanai (vai tas pat kaitē cita mērķa sasniegšanai), uz to nevar attiecināt šo atkāpi (22) (TKO regulas 209. panta 1. punkta pirmā daļa);

| b) | LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, ko veic:






  — | ražotāji, |
| --- | --- | --- |

b)

LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, ko veic:

—

ražotāji,

| — | ražotāju apvienības, |
| --- | --- |

—

ražotāju apvienības,

| — | šādu apvienību apvienības, |
| --- | --- |

—

šādu apvienību apvienības,

| — | RO, kas atzītas saskaņā ar TKO regulas 152. pantu, |
| --- | --- |

—

RO, kas atzītas saskaņā ar TKO regulas 152. pantu,

| — | ROA, kas atzītas saskaņā ar TKO regulas 156. pantu, |
| --- | --- |

—

ROA, kas atzītas saskaņā ar TKO regulas 156. pantu,

saistībā ar lauksaimniecības produktu ražošanu vai pārdošanu vai kopīgu iekārtu izmantošanu lauksaimniecības produktu uzglabāšanai, apstrādei vai pārstrādei, ja vien netiek apdraudēta KLP mērķu sasniegšana (TKO regulas 209. panta 1. punkta otrā daļa).

| 30. | Vispārīgā atkāpe (abi veidi) neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, ar kurām paredz pienākumu noteikt vienādu cenu vai ar kurām tiek izslēgta konkurence. |
| --- | --- |

30.

Vispārīgā atkāpe (abi veidi) neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, ar kurām paredz pienākumu noteikt vienādu cenu vai ar kurām tiek izslēgta konkurence.

| 31. | Lai izmantotu vispārīgo atkāpi, kas paredzēta TKO regulas 209. pantā, nav vajadzīgs iepriekšējs Eiropas Komisijas vai valsts konkurences iestādes lēmums, t. i., tā ir piemērojama automātiski, un ražotājiem ir pašiem jānovērtē atbilstība nosacījumiem. LESD 101. panta 1. punkta pārkāpums ir jāpierāda tai personai, kura valsts vai ES tiesas procesā apgalvo, ka minētais noteikums ir pārkāpts. Tomēr pusei, kura apgalvo, ka uz to attiecas vispārīgā atkāpe, ir pienākums pierādīt, ka vispārīgās atkāpes nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

31.

Lai izmantotu vispārīgo atkāpi, kas paredzēta TKO regulas 209. pantā, nav vajadzīgs iepriekšējs Eiropas Komisijas vai valsts konkurences iestādes lēmums, t. i., tā ir piemērojama automātiski, un ražotājiem ir pašiem jānovērtē atbilstība nosacījumiem. LESD 101. panta 1. punkta pārkāpums ir jāpierāda tai personai, kura valsts vai ES tiesas procesā apgalvo, ka minētais noteikums ir pārkāpts. Tomēr pusei, kura apgalvo, ka uz to attiecas vispārīgā atkāpe, ir pienākums pierādīt, ka vispārīgās atkāpes nosacījumi ir izpildīti.

2.4.   Atkāpe no LESD 101. un 102. panta piemērošanas olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm saskaņā ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu

| 32. | Saskaņā ar TKO regulas 206. pantu LESD 101. un 102. pants attiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, “ja vien šajā regulā nav noteikts citādi”. Paredzot īpašus noteikumus dažu nozaru lauksaimniecības produktu ražotāju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu tiek izveidotas atkāpes no LESD 101. un 102. panta piemērošanas (23). |
| --- | --- |

32.

Saskaņā ar TKO regulas 206. pantu LESD 101. un 102. pants attiecas uz nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, “ja vien šajā regulā nav noteikts citādi”. Paredzot īpašus noteikumus dažu nozaru lauksaimniecības produktu ražotāju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu tiek izveidotas atkāpes no LESD 101. un 102. panta piemērošanas (23).

| 33. | TKO regulas 169., 170. un 171. pants kopā vai atsevišķi šajās Pamatnostādnēs tiks saukti par “atkāpi”. |
| --- | --- |

33.

TKO regulas 169., 170. un 171. pants kopā vai atsevišķi šajās Pamatnostādnēs tiks saukti par “atkāpi”.

| 34. | TKO regulas 169., 170. un 171. pants nenozīmē, ka RO nosacījumi, noteikumi un no tiem izrietošā rīcība neietilpst LESD 102. panta darbības jomā. Ņemot vērā TKO regulas 169. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 170. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 171. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktos robežlielumus, ļoti maz ticams, ka RO, kura ievēro šos robežlielumus, (kolektīvi) atrastos dominējošā stāvoklī. Šādā izņēmuma situācijā ražotājiem būtu jānovērtē, vai šādas dominējošā stāvoklī esošas RO darbības varētu radīt minētā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

34.

TKO regulas 169., 170. un 171. pants nenozīmē, ka RO nosacījumi, noteikumi un no tiem izrietošā rīcība neietilpst LESD 102. panta darbības jomā. Ņemot vērā TKO regulas 169. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 170. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 171. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktos robežlielumus, ļoti maz ticams, ka RO, kura ievēro šos robežlielumus, (kolektīvi) atrastos dominējošā stāvoklī. Šādā izņēmuma situācijā ražotājiem būtu jānovērtē, vai šādas dominējošā stāvoklī esošas RO darbības varētu radīt minētā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu.

| 35. | TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecas uz olīveļļu, liellopu un teļa gaļas produktiem (24) un dažiem laukaugu nozares produktiem (25). TKO regulas 169. panta 1. punkts, 170. panta 1. punkts un 171. panta 1. punkts paredz, ka “[tāda] ražotāju organizācija (..) nozarē, kura ir atzīta saskaņā ar 152. panta 1. punktu un kura cenšas sasniegt vienu vai vairākus no šādiem mērķiem, proti, koncentrēt piegādi, laist tirgū tās biedru saražotos produktus un optimizēt ražošanas izmaksas, var attiecībā uz daļu no tās biedru kopējās produkcijas vai visu produkcijas apjomu risināt sarunas savu biedru vārdā par (..) piegādes līgumiemem” par šo nozaru produktiem, uz kuriem attiecas minētajos pantos sniegtās definīcijas. |
| --- | --- |

35.

TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecas uz olīveļļu, liellopu un teļa gaļas produktiem (24) un dažiem laukaugu nozares produktiem (25). TKO regulas 169. panta 1. punkts, 170. panta 1. punkts un 171. panta 1. punkts paredz, ka “[tāda] ražotāju organizācija (..) nozarē, kura ir atzīta saskaņā ar 152. panta 1. punktu un kura cenšas sasniegt vienu vai vairākus no šādiem mērķiem, proti, koncentrēt piegādi, laist tirgū tās biedru saražotos produktus un optimizēt ražošanas izmaksas, var attiecībā uz daļu no tās biedru kopējās produkcijas vai visu produkcijas apjomu risināt sarunas savu biedru vārdā par (..) piegādes līgumiemem” par šo nozaru produktiem, uz kuriem attiecas minētajos pantos sniegtās definīcijas.

| 36. | TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecas uz visiem nolīgumiem vai lēmumiem, vai saskaņotām darbībām, ko RO veic, slēdzot piegādes līgumus savu biedru vārdā. |
| --- | --- |

36.

TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecas uz visiem nolīgumiem vai lēmumiem, vai saskaņotām darbībām, ko RO veic, slēdzot piegādes līgumus savu biedru vārdā.

| 37. | Konkrēti, 1. punkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozaru ražotājiem sniedz iespēju ar RO starpniecību veikt kopīgas piegādes darbības, t. i., šo lauksaimniecības produktu kopīgu pārdošanu un ar pārdošanu saistītas darbības attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

37.

Konkrēti, 1. punkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozaru ražotājiem sniedz iespēju ar RO starpniecību veikt kopīgas piegādes darbības, t. i., šo lauksaimniecības produktu kopīgu pārdošanu un ar pārdošanu saistītas darbības attiecīgajās nozarēs.

| 38. | Atkāpes mērķis ir stiprināt attiecīgo nozaru ražotāju spēju aizstāvēt savas intereses sarunās ar lejupējās nozares uzņēmumiem, lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni ražotājiem un ražošanas dzīvotspējīgu attīstību (26). Šis mērķis ir jāsasniedz, ievērojot KLP mērķus, kas noteikti LESD 39. pantā, proti, ievērojami uzlabojot efektivitāti ar RO darbību integrēšanu, kā rezultātā šo RO darbības kopumā palīdzētu sasniegt KLP mērķus. (27) |
| --- | --- |

38.

Atkāpes mērķis ir stiprināt attiecīgo nozaru ražotāju spēju aizstāvēt savas intereses sarunās ar lejupējās nozares uzņēmumiem, lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni ražotājiem un ražošanas dzīvotspējīgu attīstību (26). Šis mērķis ir jāsasniedz, ievērojot KLP mērķus, kas noteikti LESD 39. pantā, proti, ievērojami uzlabojot efektivitāti ar RO darbību integrēšanu, kā rezultātā šo RO darbības kopumā palīdzētu sasniegt KLP mērķus. (27)

| 39. | Atkāpes mērķi var sasniegt, ja RO efektīvi koncentrē piedāvājumu un laiž produktus tirgū (28), un tādējādi spēj noslēgt piegādes līgumus savu biedru vārdā. Lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts mērķis par piedāvājuma koncentrēšanu un produktu laišanu tirgū, RO ir faktiski jāīsteno komercializācijas stratēģija. |
| --- | --- |

39.

Atkāpes mērķi var sasniegt, ja RO efektīvi koncentrē piedāvājumu un laiž produktus tirgū (28), un tādējādi spēj noslēgt piegādes līgumus savu biedru vārdā. Lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts mērķis par piedāvājuma koncentrēšanu un produktu laišanu tirgū, RO ir faktiski jāīsteno komercializācijas stratēģija.

| 40. | Īstenojot savu stratēģiju, tādas RO parasti risinātu sarunas un noslēgtu piegādes līgumus, ietverot visus attiecīgos noteikumus: cenas, apjomus un, iespējams, arī citus līguma noteikumus, piemēram, noteikumus par produktu kvalitātes prasībām, līguma darbības ilgumu, izbeigšanas noteikumus, atbrīvojumu no līguma piemērošanas (29), informāciju par maksājumu termiņiem un kārtību, produktu savākšanas un piegādes pasākumus, kā arī force majeure noteikumus. |
| --- | --- |

40.

Īstenojot savu stratēģiju, tādas RO parasti risinātu sarunas un noslēgtu piegādes līgumus, ietverot visus attiecīgos noteikumus: cenas, apjomus un, iespējams, arī citus līguma noteikumus, piemēram, noteikumus par produktu kvalitātes prasībām, līguma darbības ilgumu, izbeigšanas noteikumus, atbrīvojumu no līguma piemērošanas (29), informāciju par maksājumu termiņiem un kārtību, produktu savākšanas un piegādes pasākumus, kā arī force majeure noteikumus.

| 41. | RO komercializācijas stratēģijas īstenošana var ietvert arī RO un tās biedru nolīgumus un darbības, kas ir ciešā saistībā ar RO komercializācijas stratēģiju, piemēram, par ražošanas plānošanu (30), ražošanas kalendāra un tā ražošanas apjoma noteikšanu, ko RO komercializē (31), un sensitīvas komercinformācijas apmaiņu (32). |
| --- | --- |

41.

RO komercializācijas stratēģijas īstenošana var ietvert arī RO un tās biedru nolīgumus un darbības, kas ir ciešā saistībā ar RO komercializācijas stratēģiju, piemēram, par ražošanas plānošanu (30), ražošanas kalendāra un tā ražošanas apjoma noteikšanu, ko RO komercializē (31), un sensitīvas komercinformācijas apmaiņu (32).

| 42. | Pamatnostādnēs “sarunas par piegādes līgumiem, ko biedru vārdā risina RO” turpmāk tiks sauktas par “līgumslēgšanas sarunām”. |
| --- | --- |

42.

Pamatnostādnēs “sarunas par piegādes līgumiem, ko biedru vārdā risina RO” turpmāk tiks sauktas par “līgumslēgšanas sarunām”.

| 43. | Līgumslēgšanas sarunas var notikt dažādos veidos, piemēram, kā izsoles (fiziskas vai tiešsaistē), pārdošana pa tālruni, tūlītēji darījumi un/vai tirdzniecība nākotnes līgumu biržā. Līgumslēgšanas sarunu veids neietekmē atkāpes piemērošanu. |
| --- | --- |

43.

Līgumslēgšanas sarunas var notikt dažādos veidos, piemēram, kā izsoles (fiziskas vai tiešsaistē), pārdošana pa tālruni, tūlītēji darījumi un/vai tirdzniecība nākotnes līgumu biržā. Līgumslēgšanas sarunu veids neietekmē atkāpes piemērošanu.

| 44. | Līgumslēgšanas sarunas var notikt vai nu tā, ka ražotājs nodod īpašumtiesības uz saviem produktiem RO, vai tā, ka tās netiek nodotas
   (33). Turklāt šādas kopīgas piegādes darbības var notikt neatkarīgi no tā, vai piegādes cena, par kuru RO ir vienojusies, attiecas uz visu RO biedru produkciju vai daļu no tās (34). |
| --- | --- |

44.

Līgumslēgšanas sarunas var notikt vai nu tā, ka ražotājs nodod īpašumtiesības uz saviem produktiem RO, vai tā, ka tās netiek nodotas
   (33). Turklāt šādas kopīgas piegādes darbības var notikt neatkarīgi no tā, vai piegādes cena, par kuru RO ir vienojusies, attiecas uz visu RO biedru produkciju vai daļu no tās (34).

| 45. | Tomēr, lai izmantotu atkāpi, RO, savu biedru vārdā risinot sarunas par piegādes līgumiem, ir jāizpilda vairāki nosacījumi (35):






  a) | RO jābūt oficiāli atzītai kompetentajās valsts iestādēs saskaņā ar TKO regulas 152. panta 1. punktu (vai ROA gadījumā saskaņā ar TKO regulas 156. panta 1. punktu); |
| --- | --- | --- |

45.

Tomēr, lai izmantotu atkāpi, RO, savu biedru vārdā risinot sarunas par piegādes līgumiem, ir jāizpilda vairāki nosacījumi (35):

a)

RO jābūt oficiāli atzītai kompetentajās valsts iestādēs saskaņā ar TKO regulas 152. panta 1. punktu (vai ROA gadījumā saskaņā ar TKO regulas 156. panta 1. punktu);

| b) | RO jābūt vērstai uz vienu vai vairākiem no šādiem mērķiem: koncentrēt piedāvājumu, laist tirgū tās biedru saražotos produktus vai optimizēt ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

b)

RO jābūt vērstai uz vienu vai vairākiem no šādiem mērķiem: koncentrēt piedāvājumu, laist tirgū tās biedru saražotos produktus vai optimizēt ražošanas izmaksas;

| c) | šie mērķi ir sasniegti, ja centieni tos sasniegt vainagojas ar darbību integrāciju, un ir sagaidāms, ka šāda integrācija ievērojami uzlabos efektivitāti, kā rezultātā RO darbības kopumā palīdzēs sasniegt KLP mērķus; |
| --- | --- |

c)

šie mērķi ir sasniegti, ja centieni tos sasniegt vainagojas ar darbību integrāciju, un ir sagaidāms, ka šāda integrācija ievērojami uzlabos efektivitāti, kā rezultātā RO darbības kopumā palīdzēs sasniegt KLP mērķus;

| d) | attiecīgā produkta apjoms, par kuru RO risina sarunas, nedrīkst pārsniegt 20 % no konkrētā tirgus (attiecībā uz olīveļļu)/15 % no kopējā valsts ražošanas apjoma (attiecībā uz laukaugiem un liellopu un teļa gaļu); |
| --- | --- |

d)

attiecīgā produkta apjoms, par kuru RO risina sarunas, nedrīkst pārsniegt 20 % no konkrētā tirgus (attiecībā uz olīveļļu)/15 % no kopējā valsts ražošanas apjoma (attiecībā uz laukaugiem un liellopu un teļa gaļu);

| e) | ražotāji var būt biedri ne vairāk kā vienā RO, kas to vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem; |
| --- | --- |

e)

ražotāji var būt biedri ne vairāk kā vienā RO, kas to vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem;

| f) | RO jāpaziņo kompetentajai valsts iestādei par to produktu apjomu, par kuru tiek risinātas sarunas. |
| --- | --- |

f)

RO jāpaziņo kompetentajai valsts iestādei par to produktu apjomu, par kuru tiek risinātas sarunas.

| 46. | Šie konkrētie nosacījumi tiks sīkāk aplūkoti 3. iedaļā. |
| --- | --- |

46.

Šie konkrētie nosacījumi tiks sīkāk aplūkoti 3. iedaļā.

| 47. | Uz nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību, kas neatbilst TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem (piemēram, ja laukaugu produktu apjoms līgumslēgšanas sarunās aptvertu vairāk nekā 15 % no attiecīgā produkta kopējā valsts ražošanas apjoma), nevar attiecināt atkāpi. Tas nenozīmē, ka automātiski ir pārkāpti šajā iedaļā skaidrotie konkurences noteikumi. |
| --- | --- |

47.

Uz nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību, kas neatbilst TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem (piemēram, ja laukaugu produktu apjoms līgumslēgšanas sarunās aptvertu vairāk nekā 15 % no attiecīgā produkta kopējā valsts ražošanas apjoma), nevar attiecināt atkāpi. Tas nenozīmē, ka automātiski ir pārkāpti šajā iedaļā skaidrotie konkurences noteikumi.

2.5.   RO veikts novērtējums par nolīguma atbilstību konkurences noteikumiem

| 48. | Visiem uzņēmumiem, tostarp ražotājiem un RO lauksaimniecības nozarē, pašiem jānovērtē savu nolīgumu, lēmumu un darbību atbilstība LESD 101. panta 1. un 3. punktam un 102. pantam. |
| --- | --- |

48.

Visiem uzņēmumiem, tostarp ražotājiem un RO lauksaimniecības nozarē, pašiem jānovērtē savu nolīgumu, lēmumu un darbību atbilstība LESD 101. panta 1. un 3. punktam un 102. pantam.

| 49. | Lai sniegtu norādes un atvieglotu uzņēmumu nolīgumu, lēmumu un darbību pašnovērtēšanu, Eiropas Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes par LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Šajā saistībā svarīgākās ir:






  — | Pamatnostādnes par LESD 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (36), jo īpaši attiecībā uz kopīgas ražošanas nolīgumiem (37) un kopīgas komercializācijas nolīgumiem (38) (informāciju par kopīgas komercializācijas nolīgumiem sk. arī, piemēram, 19. punktā iepriekš), |
| --- | --- | --- |

49.

Lai sniegtu norādes un atvieglotu uzņēmumu nolīgumu, lēmumu un darbību pašnovērtēšanu, Eiropas Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes par LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Šajā saistībā svarīgākās ir:

—

Pamatnostādnes par LESD 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (36), jo īpaši attiecībā uz kopīgas ražošanas nolīgumiem (37) un kopīgas komercializācijas nolīgumiem (38) (informāciju par kopīgas komercializācijas nolīgumiem sk. arī, piemēram, 19. punktā iepriekš),

| — | Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta [šobrīd LESD 101. panta 3. punkts] piemērošanu (39). |
| --- | --- |

—

Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta [šobrīd LESD 101. panta 3. punkts] piemērošanu (39).

| 50. | Olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozaru RO sava atbilstība konkurences noteikumiem būtu jānovērtē šādā veidā: |
| --- | --- |

50.

Olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozaru RO sava atbilstība konkurences noteikumiem būtu jānovērtē šādā veidā:

Image

3.   ATKĀPES PIEMĒROŠANAS NOSACĪJUMI

| 51. | Uz atkāpi, kas paredzēta TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, attiecas vairāki nosacījumi par:






  a) | RO/ROA atzīšanu; |
| --- | --- | --- |

51.

Uz atkāpi, kas paredzēta TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, attiecas vairāki nosacījumi par:

a)

RO/ROA atzīšanu;

| b) | RO mērķiem; |
| --- | --- |

b)

RO mērķiem;

| c) | būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju; |
| --- | --- |

c)

būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju;

| d) | attiecībām starp RO un tās biedriem; |
| --- | --- |

d)

attiecībām starp RO un tās biedriem;

| e) | ierobežojumu, ko piemēro produktu apjomam, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas; |
| --- | --- |

e)

ierobežojumu, ko piemēro produktu apjomam, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas;

| f) | paziņošanas pienākumiem. |
| --- | --- |

f)

paziņošanas pienākumiem.

| 52. | Šajā iedaļā tiks analizēts katrs no šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

52.

Šajā iedaļā tiks analizēts katrs no šiem nosacījumiem.

3.1.   RO vai ROA atzīšana

| 53. | Lai RO vai ROA varētu izmantot atkāpi, tām jābūt oficiāli atzītām kompetentajās valsts iestādēs saskaņā ar TKO regulas 152. panta 1. punktu un 156(1). panta 1. punktu (40). RO var būt juridiska persona vai tās daļa. |
| --- | --- |

53.

Lai RO vai ROA varētu izmantot atkāpi, tām jābūt oficiāli atzītām kompetentajās valsts iestādēs saskaņā ar TKO regulas 152. panta 1. punktu un 156(1). panta 1. punktu (40). RO var būt juridiska persona vai tās daļa.

| 54. | Ja dalībvalsts neatzīst RO un/vai ROA, ražotāji tajā dalībvalstī nevarēs izmantot atkāpi. Tomēr tie tik un tā var novērtēt savu darbību atbilstību vispārīgajai atkāpei saskaņā ar TKO regulas 209. pantu, Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulu un LESD 101. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

54.

Ja dalībvalsts neatzīst RO un/vai ROA, ražotāji tajā dalībvalstī nevarēs izmantot atkāpi. Tomēr tie tik un tā var novērtēt savu darbību atbilstību vispārīgajai atkāpei saskaņā ar TKO regulas 209. pantu, Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulu un LESD 101. panta 3. punktu.

| 55. | RO var būt biedrs arī citā RO (tā sauktajā “otrā līmeņa RO”), kas komercializē savu biedru (RO) piegādātos produktus. Attiecīgā dalībvalsts lemj par to, vai šādas otrā līmeņa RO tiek atzītas kā RO vai kā ROA. Tā kā atkāpe vienlīdz attiecas gan uz RO, gan ROA, tā var attiekties uz otrā līmeņa RO abos gadījumos. |
| --- | --- |

55.

RO var būt biedrs arī citā RO (tā sauktajā “otrā līmeņa RO”), kas komercializē savu biedru (RO) piegādātos produktus. Attiecīgā dalībvalsts lemj par to, vai šādas otrā līmeņa RO tiek atzītas kā RO vai kā ROA. Tā kā atkāpe vienlīdz attiecas gan uz RO, gan ROA, tā var attiekties uz otrā līmeņa RO abos gadījumos.

| 56. | RO biedri, izņemot ražotājus, var būt arī personas, kas nav attiecīgo lauksaimniecības produktu ražotāji. RO, kurā ir arī biedri, kas nav ražotāji, ir jāievēro visi nosacījumi par RO izveidi un tās statūti, tostarp noteikumi par lēmumu pieņemšanu un demokrātisko kontroli, kā tas paredzēts TKO regulas 152., 153. un 154. pantā. Atkāpes piemērošanas mērķiem saskaņā ar šiem nosacījumiem apjomi, ko RO piegādājis tās biedrs, kas nav attiecīgo produktu ražotājs, tiek vērtēti tāpat kā produkti, kurus piegādājis RO biedrs, kurš ir attiecīgo produktu ražotājs. Tāpat, aprēķinot apjomus, lai pārbaudītu atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, nav vajadzīgs biedru, kuri ir ražotāji, produktus nošķirt no to biedru produktiem, kuri nav ražotāji. |
| --- | --- |

56.

RO biedri, izņemot ražotājus, var būt arī personas, kas nav attiecīgo lauksaimniecības produktu ražotāji. RO, kurā ir arī biedri, kas nav ražotāji, ir jāievēro visi nosacījumi par RO izveidi un tās statūti, tostarp noteikumi par lēmumu pieņemšanu un demokrātisko kontroli, kā tas paredzēts TKO regulas 152., 153. un 154. pantā. Atkāpes piemērošanas mērķiem saskaņā ar šiem nosacījumiem apjomi, ko RO piegādājis tās biedrs, kas nav attiecīgo produktu ražotājs, tiek vērtēti tāpat kā produkti, kurus piegādājis RO biedrs, kurš ir attiecīgo produktu ražotājs. Tāpat, aprēķinot apjomus, lai pārbaudītu atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, nav vajadzīgs biedru, kuri ir ražotāji, produktus nošķirt no to biedru produktiem, kuri nav ražotāji.

3.2.   RO mērķi un produktu iepirkšana no personām, kuras nav biedri

| 57. | Lai uz RO attiektos atkāpe, tai jācenšas sasniegt vismaz vienu no šiem mērķiem:






  a) | piedāvājuma koncentrēšana; |
| --- | --- | --- |

57.

Lai uz RO attiektos atkāpe, tai jācenšas sasniegt vismaz vienu no šiem mērķiem:

a)

piedāvājuma koncentrēšana;

| b) | tās biedru ražoto produktu laišana tirgū (41); un |
| --- | --- |

b)

tās biedru ražoto produktu laišana tirgū (41); un

| c) | ražošanas izmaksu optimizācija (42). |
| --- | --- |

c)

ražošanas izmaksu optimizācija (42).

| 58. | Tomēr atkāpes noteikumi papildus paredz, ka RO ir faktiski jākoncentrē piedāvājums un jālaiž biedru produkti tirgū tādā apjomā, kāds noteikts līgumslēgšanas sarunās (43). Tādējādi, lai varētu piemērot atkāpi, nepietiks ar to, ka RO cenšas sasniegt ražošanas izmaksu optimizācijas mērķi (c) apakšpunkts iepriekš), ja tā vienlaikus necentīsies faktiski sasniegt pārējos divus mērķus par piegādes koncentrēšanu un biedru ražoto produktu laišanu tirgū. |
| --- | --- |

58.

Tomēr atkāpes noteikumi papildus paredz, ka RO ir faktiski jākoncentrē piedāvājums un jālaiž biedru produkti tirgū tādā apjomā, kāds noteikts līgumslēgšanas sarunās (43). Tādējādi, lai varētu piemērot atkāpi, nepietiks ar to, ka RO cenšas sasniegt ražošanas izmaksu optimizācijas mērķi (c) apakšpunkts iepriekš), ja tā vienlaikus necentīsies faktiski sasniegt pārējos divus mērķus par piegādes koncentrēšanu un biedru ražoto produktu laišanu tirgū.

| 59. | Mērķis par laišanu tirgū attiecas uz tās biedru ražotajiem produktiem. Tas neizslēdz iespēju, ka RO papildus var risināt līgumslēgšanas sarunas par produktiem, ko RO ir iegādājusies atsevišķi. Šāda iespēja saskan ar RO mērķi par piedāvājuma koncentrēšanu. Iespēja iekļaut produktus, ko RO atsevišķi iepirkusi no citām personām, kuras nav tās biedri
   (44), noteiktās situācijās RO dotu iespēju sadarboties ar lielākiem klientiem, kuriem vajadzīgs lielāks produktu apjoms nekā tas, ko attiecīgajā brīdī var piedāvāt RO biedri. Šāda iespēja turklāt ļauj RO atsevišķos periodos aizstāt tās biedru produkcijas iztrūkumu, kuru radījuši, piemēram, nelabvēlīgi laika apstākļi, tādējādi dodot iespēju novērst risku, ka RO zaudē klientu. |
| --- | --- |

59.

Mērķis par laišanu tirgū attiecas uz tās biedru ražotajiem produktiem. Tas neizslēdz iespēju, ka RO papildus var risināt līgumslēgšanas sarunas par produktiem, ko RO ir iegādājusies atsevišķi. Šāda iespēja saskan ar RO mērķi par piedāvājuma koncentrēšanu. Iespēja iekļaut produktus, ko RO atsevišķi iepirkusi no citām personām, kuras nav tās biedri
   (44), noteiktās situācijās RO dotu iespēju sadarboties ar lielākiem klientiem, kuriem vajadzīgs lielāks produktu apjoms nekā tas, ko attiecīgajā brīdī var piedāvāt RO biedri. Šāda iespēja turklāt ļauj RO atsevišķos periodos aizstāt tās biedru produkcijas iztrūkumu, kuru radījuši, piemēram, nelabvēlīgi laika apstākļi, tādējādi dodot iespēju novērst risku, ka RO zaudē klientu.

| 60. | Atkāpe attiecas gan uz RO biedru produktiem, gan arī uz to personu produktiem, kuras nav RO biedri, attiecībā uz to kopējo saražoto produkciju vai tās daļu, ja vien ir ievēroti atkāpē noteiktie robežlielumi un nosacījumi. |
| --- | --- |

60.

Atkāpe attiecas gan uz RO biedru produktiem, gan arī uz to personu produktiem, kuras nav RO biedri, attiecībā uz to kopējo saražoto produkciju vai tās daļu, ja vien ir ievēroti atkāpē noteiktie robežlielumi un nosacījumi.

| 61. | Tomēr saskaņā ar atkāpi produktu pirkšana no personām, kuras nav biedri, (tātad produktu pirkšana tirgū) nedrīkst kļūt par RO pamatdarbību. Saskaņā ar atkāpi RO pirmkārt ir jācenšas laist tirgū savu biedru produktus. Lai būtu ievēroti atkāpes mērķi, produktu iegādei no personām, kuras nav biedri, jābūt papildu darbībai. Produktu iegāde no šādām personām paliek kā papildu darbība, ja normālas darbības apstākļos RO gada laikā šādi iegādājas ne vairāk kā 25 % no saražotās produkcijas apjoma, par kuru notika līgumslēgšanas sarunas. Tomēr var rasties arī ārkārtas apstākļi (piem., saistībā ar laika apstākļiem vai slimībām), kad šā līmeņa pārsniegšana konkrētā 12 mēnešu periodā var būt pamatota un šādas darbības aizvien tiktu uzskatītas par papildu darbībām. |
| --- | --- |

61.

Tomēr saskaņā ar atkāpi produktu pirkšana no personām, kuras nav biedri, (tātad produktu pirkšana tirgū) nedrīkst kļūt par RO pamatdarbību. Saskaņā ar atkāpi RO pirmkārt ir jācenšas laist tirgū savu biedru produktus. Lai būtu ievēroti atkāpes mērķi, produktu iegādei no personām, kuras nav biedri, jābūt papildu darbībai. Produktu iegāde no šādām personām paliek kā papildu darbība, ja normālas darbības apstākļos RO gada laikā šādi iegādājas ne vairāk kā 25 % no saražotās produkcijas apjoma, par kuru notika līgumslēgšanas sarunas. Tomēr var rasties arī ārkārtas apstākļi (piem., saistībā ar laika apstākļiem vai slimībām), kad šā līmeņa pārsniegšana konkrētā 12 mēnešu periodā var būt pamatota un šādas darbības aizvien tiktu uzskatītas par papildu darbībām.

| 62. | Dabas katastrofas vai citas tām pielīdzināmas situācijas, kā rezultātā ražošana uz ilgu laiku tiek samazināta, jānovērtē individuāli. Tādā gadījumā, ja vien RO nekavējoties veic nepieciešamās darbības, lai atjaunotu situāciju, kas bija pirms force majeure, un ir izpildītas pārējās atkāpes prasības, RO nebūtu jāzaudē atkāpes izmantošanas iespēja attiecīgajā laika periodā, un tā drīkst segt savas komercializācijas vajadzības, saprātīgā atgūšanās posmā iepērkot produktus no personām, kuras nav tās biedri. |
| --- | --- |

62.

Dabas katastrofas vai citas tām pielīdzināmas situācijas, kā rezultātā ražošana uz ilgu laiku tiek samazināta, jānovērtē individuāli. Tādā gadījumā, ja vien RO nekavējoties veic nepieciešamās darbības, lai atjaunotu situāciju, kas bija pirms force majeure, un ir izpildītas pārējās atkāpes prasības, RO nebūtu jāzaudē atkāpes izmantošanas iespēja attiecīgajā laika periodā, un tā drīkst segt savas komercializācijas vajadzības, saprātīgā atgūšanās posmā iepērkot produktus no personām, kuras nav tās biedri.

| 63. | Uz apjomu, ko iegādājas no personām, kuras nav biedri, tāpat attiecas visi atkāpes nosacījumi, kas izklāstīti TKO regulas 169., 170. un 171. pantā. Īpaši jāņem vērā, ka šiem apjomiem jābūt iekļautiem tajā apjomā, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas, lai nodrošinātu atbilstību sliekšņiem: 15 % no valsts kopējā ražošanas apjoma liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēs un 20 % no konkrētā tirgus olīveļļas nozarē. |
| --- | --- |

63.

Uz apjomu, ko iegādājas no personām, kuras nav biedri, tāpat attiecas visi atkāpes nosacījumi, kas izklāstīti TKO regulas 169., 170. un 171. pantā. Īpaši jāņem vērā, ka šiem apjomiem jābūt iekļautiem tajā apjomā, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas, lai nodrošinātu atbilstību sliekšņiem: 15 % no valsts kopējā ražošanas apjoma liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēs un 20 % no konkrētā tirgus olīveļļas nozarē.

| 64. | Piemērs par atkāpes piemērošanu līgumslēgšanas sarunām, kuras RO risina savu biedru vārdā par produktiem, kas iepirkti no personām, kuras nav biedri:












  Situācija. | Piecpadsmit mazi miežu audzētāji izveidoja RO, lai varētu iegūt pietiekami lielu ražošanas apjomu, kāds bija nepieciešams sarunu risināšanai par piegādes līgumu ar lielu reģionālu cietes ražošanas uzņēmumu. Ražotāji piegādā RO visu savu produkciju. Aprīlis un maijs vienā reģiona daļā bija ļoti sauss, un attiecīgo audzētāju raža samazinājās par 25 %. Tāpēc augustā RO nespēs piegādāt cietes ražotājam apsolīto apjomu. Lai izvairītos no tā, ka RO zaudē cietes ražotāju kā klientu, trūkstošais miežu apjoms tiek iepirkts no personas, kas nav RO biedrs. No šīs personas iepirktais apjoms veido 17 % no apjoma, kas paredzēts līgumā, ko RO noslēdza ar cietes ražotāju. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Produkti, kurus piegādāja personas, kas nav RO biedri, veido mazāk nekā 25 % no produktiem, par kuriem RO risināja līgumslēgšanas sarunas ar cietes ražošanas uzņēmumu. Kopējais apjoms, par kuru notika līgumslēgšanas sarunas, ieskaitot apjomu, ko iepirka no personas, kas nav biedrs, ir 2,2 % no kopējā valsts ražošanas apjoma, t. i., 15 % slieksnis no kopējā valsts ražošanas apjoma laukaugu nozarē ir ievērots. Tā kā ir izpildīti arī visi pārējie nosacījumi, kas paredzēti TKO regulas 171. pantā, RO līgumslēgšanas sarunām atkāpi var piemērot. |

64.

Piemērs par atkāpes piemērošanu līgumslēgšanas sarunām, kuras RO risina savu biedru vārdā par produktiem, kas iepirkti no personām, kuras nav biedri:

Situācija.

Piecpadsmit mazi miežu audzētāji izveidoja RO, lai varētu iegūt pietiekami lielu ražošanas apjomu, kāds bija nepieciešams sarunu risināšanai par piegādes līgumu ar lielu reģionālu cietes ražošanas uzņēmumu. Ražotāji piegādā RO visu savu produkciju. Aprīlis un maijs vienā reģiona daļā bija ļoti sauss, un attiecīgo audzētāju raža samazinājās par 25 %. Tāpēc augustā RO nespēs piegādāt cietes ražotājam apsolīto apjomu. Lai izvairītos no tā, ka RO zaudē cietes ražotāju kā klientu, trūkstošais miežu apjoms tiek iepirkts no personas, kas nav RO biedrs. No šīs personas iepirktais apjoms veido 17 % no apjoma, kas paredzēts līgumā, ko RO noslēdza ar cietes ražotāju.

Analīze.

Produkti, kurus piegādāja personas, kas nav RO biedri, veido mazāk nekā 25 % no produktiem, par kuriem RO risināja līgumslēgšanas sarunas ar cietes ražošanas uzņēmumu. Kopējais apjoms, par kuru notika līgumslēgšanas sarunas, ieskaitot apjomu, ko iepirka no personas, kas nav biedrs, ir 2,2 % no kopējā valsts ražošanas apjoma, t. i., 15 % slieksnis no kopējā valsts ražošanas apjoma laukaugu nozarē ir ievērots. Tā kā ir izpildīti arī visi pārējie nosacījumi, kas paredzēti TKO regulas 171. pantā, RO līgumslēgšanas sarunām atkāpi var piemērot.

3.3.   Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs

| 65. | TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecībā uz olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm paredz, ka “[r]ažotāju organizācija atbilst šajā punktā minētajiem mērķiem, ar noteikumu, ka centieni sasniegt minētos mērķus vainagojas ar darbību integrāciju, un ir sagaidāms, ka šāda integrācija dos būtiskus ieguvumus [efektivitātes uzlabojumus]

   (45)
  , lai ražotāju organizācijas darbības kopumā palīdzētu sasniegt LESD 39. pantā noteikto[s] mērķu[s]
  ”. |
| --- | --- |

65.

TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecībā uz olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm paredz, ka “[r]ažotāju organizācija atbilst šajā punktā minētajiem mērķiem, ar noteikumu, ka centieni sasniegt minētos mērķus vainagojas ar darbību integrāciju, un ir sagaidāms, ka šāda integrācija dos būtiskus ieguvumus [efektivitātes uzlabojumus]

   (45)
  , lai ražotāju organizācijas darbības kopumā palīdzētu sasniegt LESD 39. pantā noteikto[s] mērķu[s]
  ”.

| 66. | Tādējādi, lai varētu piemērot atkāpi, RO, kura risina līgumslēgšanas sarunas: pirmkārt, jāveic darbību integrācija un, otrkārt, šīm darbībām jābūt tādām, kas var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai nodrošinātu, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. |
| --- | --- |

66.

Tādējādi, lai varētu piemērot atkāpi, RO, kura risina līgumslēgšanas sarunas: pirmkārt, jāveic darbību integrācija un, otrkārt, šīm darbībām jābūt tādām, kas var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai nodrošinātu, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus.

| 67. | Līgumslēgšanas sarunām un citām ražotāju kopīgām darbībām var būt dažāda ietekme uz KLP mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

67.

Līgumslēgšanas sarunām un citām ražotāju kopīgām darbībām var būt dažāda ietekme uz KLP mērķu sasniegšanu.

| 68. | Nolīgumi starp lauksaimniecības produktu ražotājiem par dažu darbību veikšanu kopā var radīt efektivitātes uzlabojumus un tādējādi arī ekonomiskos ieguvumus, jo īpaši tad, ja ražotāji apvieno darbības, prasmes vai aktīvus, lai sadalītu risku, mazinātu izmaksas, palielinātu ieguldījumus, apvienotu zinātību, uzlabotu produktu kvalitāti un daudzveidību un paātrinātu inovāciju. Šādas darbības var sekmēt KLP mērķu sasniegšanu, piemēram, palielināt ražīgumu (piem., var piekļūt labākām ražošanas tehnoloģijām, veicot kopīgu iepirkumu), palielināt ražotāju ieņēmumus (piem., tiek uzlabota kvalitāte, kopīgi uzlabojot ražošanas vai uzglabāšanas infrastruktūru) vai uzlabot produkcijas pieejamību (piem., kopīgi tiek iepirktas vai organizētas labākas uzglabāšanas vai izplatīšanas sistēmas). |
| --- | --- |

68.

Nolīgumi starp lauksaimniecības produktu ražotājiem par dažu darbību veikšanu kopā var radīt efektivitātes uzlabojumus un tādējādi arī ekonomiskos ieguvumus, jo īpaši tad, ja ražotāji apvieno darbības, prasmes vai aktīvus, lai sadalītu risku, mazinātu izmaksas, palielinātu ieguldījumus, apvienotu zinātību, uzlabotu produktu kvalitāti un daudzveidību un paātrinātu inovāciju. Šādas darbības var sekmēt KLP mērķu sasniegšanu, piemēram, palielināt ražīgumu (piem., var piekļūt labākām ražošanas tehnoloģijām, veicot kopīgu iepirkumu), palielināt ražotāju ieņēmumus (piem., tiek uzlabota kvalitāte, kopīgi uzlabojot ražošanas vai uzglabāšanas infrastruktūru) vai uzlabot produkcijas pieejamību (piem., kopīgi tiek iepirktas vai organizētas labākas uzglabāšanas vai izplatīšanas sistēmas).

| 69. | Tomēr nolīgumi starp lauksaimniecības produktu ražotājiem par līgumslēgšanas sarunu risināšanu var arī ierobežot konkurenci un galu galā kavēt KLP mērķu sasniegšanu. Tas var notikt, piemēram, tad, ja ražotāji noslēdz nolīgumu, ar kuru nosaka cenas, samazina ražošanas apjomu vai sadala tirgus. Lai arī šādi nolīgumi var palielināt ražotāju ieņēmumus, tie var kaitēt citu KLP mērķu sasniegšanai, ja šo nolīgumu dēļ, piemēram, klientiem tiek noteiktas nepamatoti augstas cenas (cenu palielinājuma dēļ), tie rada problēmas ar piegādāto produktu pieejamību (piegādes ierobežojumu dēļ) vai samazinās ražīgums (jo mazākas ražotāju konkurences dēļ var samazināties stimuls palielināt ražīgumu). |
| --- | --- |

69.

Tomēr nolīgumi starp lauksaimniecības produktu ražotājiem par līgumslēgšanas sarunu risināšanu var arī ierobežot konkurenci un galu galā kavēt KLP mērķu sasniegšanu. Tas var notikt, piemēram, tad, ja ražotāji noslēdz nolīgumu, ar kuru nosaka cenas, samazina ražošanas apjomu vai sadala tirgus. Lai arī šādi nolīgumi var palielināt ražotāju ieņēmumus, tie var kaitēt citu KLP mērķu sasniegšanai, ja šo nolīgumu dēļ, piemēram, klientiem tiek noteiktas nepamatoti augstas cenas (cenu palielinājuma dēļ), tie rada problēmas ar piegādāto produktu pieejamību (piegādes ierobežojumu dēļ) vai samazinās ražīgums (jo mazākas ražotāju konkurences dēļ var samazināties stimuls palielināt ražīgumu).

| 70. | Gadījumos, kad ar pārdošanu saistītās darbības, ko veic RO, kura biedru vārdā risina līgumslēgšanas sarunas, kavē konkrētu KLP mērķu sasniegšanu, būtisku efektivitātes uzlabojumu radīšana var kompensēt šo ietekmi un nodrošināt, ka šīs RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. Tāpēc TKO regulas 169., 170. un 171. pants prasa, ka:






  a) | RO ir jāintegrē darbības un |
| --- | --- | --- |

70.

Gadījumos, kad ar pārdošanu saistītās darbības, ko veic RO, kura biedru vārdā risina līgumslēgšanas sarunas, kavē konkrētu KLP mērķu sasniegšanu, būtisku efektivitātes uzlabojumu radīšana var kompensēt šo ietekmi un nodrošināt, ka šīs RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. Tāpēc TKO regulas 169., 170. un 171. pants prasa, ka:

a)

RO ir jāintegrē darbības un

| b) | šīm darbībām jābūt tādām, kas var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai nodrošinātu, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. |
| --- | --- |

b)

šīm darbībām jābūt tādām, kas var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai nodrošinātu, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus.

| 71. | Tikai tad, ja RO atbilst šiem nosacījumiem (turpmāk “būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs”), uz šo RO var attiecināt atkāpi. |
| --- | --- |

71.

Tikai tad, ja RO atbilst šiem nosacījumiem (turpmāk “būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs”), uz šo RO var attiecināt atkāpi.

| 72. | Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija izpildei nepieciešams:






  a) | noteikt darbības, kuras RO ir integrējusi, t. i., darbības, kuras RO veic savu biedru vārdā. RO var veikt integrāciju vai nu veicot darbības tieši, vai izmantojot trešo personu ārpakalpojumus. RO var izmantot trešo personu ārpakalpojumus dažu darbību veikšanai un tik un tā ņemt tās vērā efektivitātes uzlabojumu pārbaudes kontekstā (piem., transporta pakalpojumu saņemšana no pārvadātāja, kas ir trešā persona) (46); |
| --- | --- | --- |

72.

Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija izpildei nepieciešams:

a)

noteikt darbības, kuras RO ir integrējusi, t. i., darbības, kuras RO veic savu biedru vārdā. RO var veikt integrāciju vai nu veicot darbības tieši, vai izmantojot trešo personu ārpakalpojumus. RO var izmantot trešo personu ārpakalpojumus dažu darbību veikšanai un tik un tā ņemt tās vērā efektivitātes uzlabojumu pārbaudes kontekstā (piem., transporta pakalpojumu saņemšana no pārvadātāja, kas ir trešā persona) (46);

| b) | konstatēt, ka šīs darbības, visticamāk, radīs efektivitātes uzlabojumus. Šajā gadījumā runa ir par šo darbību būtību (t. i., vai šī darbība pēc būtības var dot efektivitātes uzlabojumus). Var skatīt arī RO attīstības līmeni (RO var būt apņēmusies ieguldīt šādās darbībās, taču, lai sasniegtu rezultātu, var būt nepieciešams zināms laiks, bet RO tikmēr jau ir uzsākusi līgumslēgšanas sarunas savu biedru vārdā); |
| --- | --- |

b)

konstatēt, ka šīs darbības, visticamāk, radīs efektivitātes uzlabojumus. Šajā gadījumā runa ir par šo darbību būtību (t. i., vai šī darbība pēc būtības var dot efektivitātes uzlabojumus). Var skatīt arī RO attīstības līmeni (RO var būt apņēmusies ieguldīt šādās darbībās, taču, lai sasniegtu rezultātu, var būt nepieciešams zināms laiks, bet RO tikmēr jau ir uzsākusi līgumslēgšanas sarunas savu biedru vārdā);

| c) | konstatēt, ka šie efektivitātes uzlabojumi būs pietiekami būtiski, lai RO (ņemot vērā visas RO darbības) veicinātu KLP mērķu sasniegšanu (47). |
| --- | --- |

c)

konstatēt, ka šie efektivitātes uzlabojumi būs pietiekami būtiski, lai RO (ņemot vērā visas RO darbības) veicinātu KLP mērķu sasniegšanu (47).

| 73. | Kā aprakstīts iepriekš 55. punktā, RO var būt citas tādas RO biedrs (tā sauktā “otrā līmeņa RO”), kas pārdod pirmās RO produkciju. Otrā līmeņa RO līgumslēgšanas sarunām var piemērot atkāpi, ja RO atbilst 51. punktā norādītajiem atkāpes piemērošanas nosacījumiem. Novērtējot, vai RO atbilst būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, atkāpes kontekstā veiktajā otrā līmeņa RO/ROA efektivitātes uzlabojumu novērtējumā var ņemt vērā efektivitātes uzlabojumus radošās darbības, ko veic pirmā līmeņa RO (piem., produktu savākšana un transportēšana). |
| --- | --- |

73.

Kā aprakstīts iepriekš 55. punktā, RO var būt citas tādas RO biedrs (tā sauktā “otrā līmeņa RO”), kas pārdod pirmās RO produkciju. Otrā līmeņa RO līgumslēgšanas sarunām var piemērot atkāpi, ja RO atbilst 51. punktā norādītajiem atkāpes piemērošanas nosacījumiem. Novērtējot, vai RO atbilst būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, atkāpes kontekstā veiktajā otrā līmeņa RO/ROA efektivitātes uzlabojumu novērtējumā var ņemt vērā efektivitātes uzlabojumus radošās darbības, ko veic pirmā līmeņa RO (piem., produktu savākšana un transportēšana).

| 74. | RO var novērtēt atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, izmantojot ES likumdevēja piedāvāto vienkāršoto metodi. Ja RO neatbilst vienkāršotās metodes nosacījumiem, tā savam novērtējumam par atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam noteiktos apstākļos var izmantot alternatīvo metodi. |
| --- | --- |

74.

RO var novērtēt atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, izmantojot ES likumdevēja piedāvāto vienkāršoto metodi. Ja RO neatbilst vienkāršotās metodes nosacījumiem, tā savam novērtējumam par atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam noteiktos apstākļos var izmantot alternatīvo metodi.

3.3.1.   Vienkāršotā metode

| 75. | 1. punkta trešajā daļā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā ir izklāstīta metode, ar kuru novērtē atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam (“vienkāršotā metode”). Atkāpē paredzēts (48), ka būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs var būt izpildīts, ja:






  a) | RO veic vismaz vienu efektivitāti potenciāli uzlabojošu darbību no tām, kas uzskaitītas TKO regulas 169., 170. un 171. pantā (49); |
| --- | --- | --- |

75.

1. punkta trešajā daļā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā ir izklāstīta metode, ar kuru novērtē atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam (“vienkāršotā metode”). Atkāpē paredzēts (48), ka būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs var būt izpildīts, ja:

a)

RO veic vismaz vienu efektivitāti potenciāli uzlabojošu darbību no tām, kas uzskaitītas TKO regulas 169., 170. un 171. pantā (49);

| b) | šīs darbības ir būtiskas, ņemot vērā attiecīgā produkta apjomu un izmaksas, ko rada produkta ražošana un laišana tirgū. Ja šīs darbības ir pietiekami būtiskas, tiek pieņemts, ka tās var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Tiek uzskatīts, ka šādi uzlabojumi atsver negatīvo ietekmi uz KLP mērķu sasniegšanu, ko var radīt līgumslēgšanas sarunas. Tādējādi var pieņemt, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. |
| --- | --- |

b)

šīs darbības ir būtiskas, ņemot vērā attiecīgā produkta apjomu un izmaksas, ko rada produkta ražošana un laišana tirgū. Ja šīs darbības ir pietiekami būtiskas, tiek pieņemts, ka tās var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Tiek uzskatīts, ka šādi uzlabojumi atsver negatīvo ietekmi uz KLP mērķu sasniegšanu, ko var radīt līgumslēgšanas sarunas. Tādējādi var pieņemt, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus.

| 76. | Šo vienkāršoto metodi nevar izmantot vairākos gadījumos. Pirmkārt, nav izslēgts, ka efektivitātes uzlabojumus var radīt arī tādas darbības, kas nav uzskaitītas TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, un atsevišķos gadījumos šīs darbības rada tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. Šādā gadījumā vienkāršoto metodi nevar izmantot, un tāpēc būtu jāveic individuāla analīze saskaņā ar alternatīvo metodi, kā paskaidrots turpmāk 82.–86. punktā. |
| --- | --- |

76.

Šo vienkāršoto metodi nevar izmantot vairākos gadījumos. Pirmkārt, nav izslēgts, ka efektivitātes uzlabojumus var radīt arī tādas darbības, kas nav uzskaitītas TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, un atsevišķos gadījumos šīs darbības rada tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ka RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. Šādā gadījumā vienkāršoto metodi nevar izmantot, un tāpēc būtu jāveic individuāla analīze saskaņā ar alternatīvo metodi, kā paskaidrots turpmāk 82.–86. punktā.

| 77. | Otrkārt, vienkāršoto metodi neizmanto gadījumos, kad RO ir apņēmusies ieguldīt efektivitāti palielinošās darbībās, bet ieguldījuma rezultāti būs redzami tikai pēc noteikta laika. Arī šādā gadījumā vienkāršotā metode nav izmantojama (jo tiek vērtētas tikai darbības, kuras RO jau ir veikusi), un būtu jāveic individuāla analīze saskaņā ar alternatīvo metodi, kā paskaidrots turpmāk 82.–86. punktā. |
| --- | --- |

77.

Otrkārt, vienkāršoto metodi neizmanto gadījumos, kad RO ir apņēmusies ieguldīt efektivitāti palielinošās darbībās, bet ieguldījuma rezultāti būs redzami tikai pēc noteikta laika. Arī šādā gadījumā vienkāršotā metode nav izmantojama (jo tiek vērtētas tikai darbības, kuras RO jau ir veikusi), un būtu jāveic individuāla analīze saskaņā ar alternatīvo metodi, kā paskaidrots turpmāk 82.–86. punktā.

| 78. | Izmantojot vienkāršoto metodi, jāidentificē darbības, kas uzskaitītas TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, un jānovērtē, cik būtisks ir šo darbību apjoms un izmaksas. Nākamajos četros ielaidumos katrā no trim nozarēm aplūkoti gadījumi, kad šādas darbības ir saistītas ar būtisku attiecīgā produkta apjomu un būtiskām izmaksām saistībā ar produkta ražošanu un laišanu tirgū, un tādējādi RO var piemērot atkāpi. To var panākt, veicot vienu darbību vai apvienojot vairākas darbības, ja neviena no atkāpē uzskaitītajām darbībām pati par sevi, visticamāk, neradītu efektivitātes uzlabojumus. Katrā situācijā nepieciešams veikt individuālu novērtējumu, lai pārliecinātos, ka šo darbību radītās izmaksas un aptvertie apjomi ir pietiekami, lai radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Turpmāk sniegto piemēru mērķis nav uzskaitīt pilnīgi visas situācijas, kurās ir izmantojama vienkāršotā metode.






  OLĪVEĻĻAS NOZARE


  Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija piemērošana

  Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 169. pantā paredzētās kopīgās darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.
  i.   
  Kopīga pārstrāde










  1. | Kopīga pārstrāde dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO pārstrādā vairāk nekā pusi no olīvu apjoma, ko tās biedri ievāc olīveļļas ražošanai olīveļļas ražotnē. Olīveļļas ražotnes izveidošanai ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi. Olīvu pārstrāde olīveļļā parasti notiek vairākos posmos: olīvu tīrīšana, olīvu spiešana, olīveļļas filtrēšana un citi procesi. Ja RO kopīgajās pārstrādes darbībās tiek saražota vairāk nekā puse no RO komercializētā olīveļļas apjoma, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar gadījumu, kad tās biedri censtos veikt sevis audzēto olīvu pārstrādi atsevišķi, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. |
| --- | --- | --- |

78.

Izmantojot vienkāršoto metodi, jāidentificē darbības, kas uzskaitītas TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, un jānovērtē, cik būtisks ir šo darbību apjoms un izmaksas. Nākamajos četros ielaidumos katrā no trim nozarēm aplūkoti gadījumi, kad šādas darbības ir saistītas ar būtisku attiecīgā produkta apjomu un būtiskām izmaksām saistībā ar produkta ražošanu un laišanu tirgū, un tādējādi RO var piemērot atkāpi. To var panākt, veicot vienu darbību vai apvienojot vairākas darbības, ja neviena no atkāpē uzskaitītajām darbībām pati par sevi, visticamāk, neradītu efektivitātes uzlabojumus. Katrā situācijā nepieciešams veikt individuālu novērtējumu, lai pārliecinātos, ka šo darbību radītās izmaksas un aptvertie apjomi ir pietiekami, lai radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Turpmāk sniegto piemēru mērķis nav uzskaitīt pilnīgi visas situācijas, kurās ir izmantojama vienkāršotā metode.

OLĪVEĻĻAS NOZARE

Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija piemērošana

Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 169. pantā paredzētās kopīgās darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.

i.   
  Kopīga pārstrāde

1.

Kopīga pārstrāde dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO pārstrādā vairāk nekā pusi no olīvu apjoma, ko tās biedri ievāc olīveļļas ražošanai olīveļļas ražotnē. Olīveļļas ražotnes izveidošanai ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi. Olīvu pārstrāde olīveļļā parasti notiek vairākos posmos: olīvu tīrīšana, olīvu spiešana, olīveļļas filtrēšana un citi procesi. Ja RO kopīgajās pārstrādes darbībās tiek saražota vairāk nekā puse no RO komercializētā olīveļļas apjoma, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar gadījumu, kad tās biedri censtos veikt sevis audzēto olīvu pārstrādi atsevišķi, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi.

ii.   
  Kopīgs iepakojums, marķējums vai reklāma

| 2. | Olīveļļas kopīga iepakošana/iepildīšana pudelēs un marķēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic šīs darbības attiecībā uz vairāk nekā pusi no olīveļļas spiestuvē saražotās olīveļļas apjoma, kas tiek komercializēts. Kopīgas iepakošanas/iepildīšanas un marķēšanas nodrošināšanai parasti ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, lai varētu iegādāties nepieciešamās tehnoloģijas vai iekārtas. Ja RO kopīgās iepakošanas/iepildīšanas un marķēšanas darbības tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no olīveļļas apjoma, ko komercializē RO, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. |
| --- | --- |

2.

Olīveļļas kopīga iepakošana/iepildīšana pudelēs un marķēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic šīs darbības attiecībā uz vairāk nekā pusi no olīveļļas spiestuvē saražotās olīveļļas apjoma, kas tiek komercializēts. Kopīgas iepakošanas/iepildīšanas un marķēšanas nodrošināšanai parasti ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, lai varētu iegādāties nepieciešamās tehnoloģijas vai iekārtas. Ja RO kopīgās iepakošanas/iepildīšanas un marķēšanas darbības tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no olīveļļas apjoma, ko komercializē RO, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi.

| 3. | Kopīga reklāma dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izstrādā un komercializē produktu ar pievienoto vērtību. Produkts “rada pievienoto vērtību”, ja tam, piemēram, piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, kas apmierina konkrētas klientu prasības. RO var diferencēt savus produktus atkarībā no izmantotajām ražošanas metodēm (piemēram, olīveļļa no bioloģiski audzētām olīvām) vai citiem faktoriem. Tādā gadījumā kopīga reklāma ir daļa no integrētās stratēģijas par šāda pievienotās vērtības produkta pārdošanu, un kopīgā reklāma aptver visu RO komercializēto apjomu. RO nosaka produkta prasības un nodrošina produktu atbilstību tām: tas ietver, piemēram, attiecīgo prasību izstrādi, ražošanas procesa plānošanu un kvalitātes kontroli atbilstoši prasībām, to resursu sagādi, kas ir vajadzīgi šo prasību ievērošanai, utt. Šādas integrētas pieejas izmaksas, kas gan RO, gan tās biedriem rodas saistībā ar prasību ievērošanu, ir būtiskas. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi.
  Kopīgi nozares reklāmas pasākumi, piemēram, vispārēja olīveļļas izmantošanas veicināšana, neatbilst atkāpes prasībām, jo šādu darbību neveic atsevišķa RO, bet tā tiek koordinēta starp vienas nozares ražotājiem un/vai RO, un tās mērķis ir sniegt labumu visai nozarei, nevis tikai vienai RO. |
| --- | --- |

3.

Kopīga reklāma dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izstrādā un komercializē produktu ar pievienoto vērtību. Produkts “rada pievienoto vērtību”, ja tam, piemēram, piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, kas apmierina konkrētas klientu prasības. RO var diferencēt savus produktus atkarībā no izmantotajām ražošanas metodēm (piemēram, olīveļļa no bioloģiski audzētām olīvām) vai citiem faktoriem. Tādā gadījumā kopīga reklāma ir daļa no integrētās stratēģijas par šāda pievienotās vērtības produkta pārdošanu, un kopīgā reklāma aptver visu RO komercializēto apjomu. RO nosaka produkta prasības un nodrošina produktu atbilstību tām: tas ietver, piemēram, attiecīgo prasību izstrādi, ražošanas procesa plānošanu un kvalitātes kontroli atbilstoši prasībām, to resursu sagādi, kas ir vajadzīgi šo prasību ievērošanai, utt. Šādas integrētas pieejas izmaksas, kas gan RO, gan tās biedriem rodas saistībā ar prasību ievērošanu, ir būtiskas. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi.

Kopīgi nozares reklāmas pasākumi, piemēram, vispārēja olīveļļas izmantošanas veicināšana, neatbilst atkāpes prasībām, jo šādu darbību neveic atsevišķa RO, bet tā tiek koordinēta starp vienas nozares ražotājiem un/vai RO, un tās mērķis ir sniegt labumu visai nozarei, nevis tikai vienai RO.

iii.   
  Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana

| 4. | Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina nemainīgi augstu kvalitāti tās biedru saražotajiem produktiem tāpēc, ka tāda prasība ir paredzēta noteikumos, vai tāpēc, ka tas ir pieņemts standarts, piemēram, ja RO un tās biedri vēlas izpildīt pircēju prasības. RO pirmkārt palīdz sasniegt kvalitātes līmeni, sniedzot padomus un atbalstu saistībā ar ražošanas procesu. Šādā veidā RO sniedz ražotājiem tādus pakalpojumus kā konsultācijas par to, kā labāk izmantot fitosanitāros līdzekļus, citas ķīmiskās vielas un mēslošanas līdzekļus, kā arī par labākām ražošanas metodēm, saimniecībā veiktās ražošanas problēmu risināšanu, regulatīvajiem jautājumiem un pārbaudēm, tādējādi palīdzot ražotājam iegūt kvalitatīvu produktu. Otrkārt, RO veic arī testēšanu (patstāvīgi vai kā ārpakalpojumu), lai pārbaudītu kvalitāti olīveļļai (laboratoriskas pārbaudes attiecībā uz skābumu un pesticīdu klātbūtni, organoleptisko īpašību pārbaude utt.), ko saražojuši tās biedri un RO komercializēs. Šādu testēšanu veic, lai neatkarīgiem sertificētājiem vai kontrolētājiem pierādītu, ka produkti atbilst regulatīvajām vai standarta prasībām, un/vai lai pierādītu pircējam, ka produkts atbilst viņa prasībām. Visām šīm darbībām ir ievērojamas izmaksas, ja tās tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no olīveļļas apjoma, ko komercializē RO. Šādā gadījumā RO, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, jo atsevišķam biedram tādu pašu rezultātu sasniegšana patstāvīgi izmaksātu ievērojami vairāk. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. |
| --- | --- |

4.

Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina nemainīgi augstu kvalitāti tās biedru saražotajiem produktiem tāpēc, ka tāda prasība ir paredzēta noteikumos, vai tāpēc, ka tas ir pieņemts standarts, piemēram, ja RO un tās biedri vēlas izpildīt pircēju prasības. RO pirmkārt palīdz sasniegt kvalitātes līmeni, sniedzot padomus un atbalstu saistībā ar ražošanas procesu. Šādā veidā RO sniedz ražotājiem tādus pakalpojumus kā konsultācijas par to, kā labāk izmantot fitosanitāros līdzekļus, citas ķīmiskās vielas un mēslošanas līdzekļus, kā arī par labākām ražošanas metodēm, saimniecībā veiktās ražošanas problēmu risināšanu, regulatīvajiem jautājumiem un pārbaudēm, tādējādi palīdzot ražotājam iegūt kvalitatīvu produktu. Otrkārt, RO veic arī testēšanu (patstāvīgi vai kā ārpakalpojumu), lai pārbaudītu kvalitāti olīveļļai (laboratoriskas pārbaudes attiecībā uz skābumu un pesticīdu klātbūtni, organoleptisko īpašību pārbaude utt.), ko saražojuši tās biedri un RO komercializēs. Šādu testēšanu veic, lai neatkarīgiem sertificētājiem vai kontrolētājiem pierādītu, ka produkti atbilst regulatīvajām vai standarta prasībām, un/vai lai pierādītu pircējam, ka produkts atbilst viņa prasībām. Visām šīm darbībām ir ievērojamas izmaksas, ja tās tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no olīveļļas apjoma, ko komercializē RO. Šādā gadījumā RO, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, jo atsevišķam biedram tādu pašu rezultātu sasniegšana patstāvīgi izmaksātu ievērojami vairāk. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi.

iv.   
  Kopīga izplatīšana

Kopīga izplatīšana var ietvert šādas darbības: kopīga transportēšana, izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana.

| 5. | Kopīga transportēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO organizē transportēšanu no olīvu audzēm līdz pārstrādes vietai (olīveļļas ražotnei) vairāk nekā pusei no RO komercializētās olīveļļas apjoma vai ja RO organizē transportēšanu no vairākām olīveļļas ražotnēm līdz iepakošanas/iepildīšanas un marķēšanas vietai vairāk nekā pusei no RO komercializētās olīveļļas apjoma. Transporta izmaksas veido būtisku daļu no izmaksām, kas saistītas ar produkta ražošanu un laišanu tirgū. Šajā situācijā RO var organizēt transportēšanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Tādējādi RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panākt atsevišķi biedri. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. |
| --- | --- |

5.

Kopīga transportēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO organizē transportēšanu no olīvu audzēm līdz pārstrādes vietai (olīveļļas ražotnei) vairāk nekā pusei no RO komercializētās olīveļļas apjoma vai ja RO organizē transportēšanu no vairākām olīveļļas ražotnēm līdz iepakošanas/iepildīšanas un marķēšanas vietai vairāk nekā pusei no RO komercializētās olīveļļas apjoma. Transporta izmaksas veido būtisku daļu no izmaksām, kas saistītas ar produkta ražošanu un laišanu tirgū. Šajā situācijā RO var organizēt transportēšanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Tādējādi RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panākt atsevišķi biedri. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi.

| 6. | Izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana. Komisijai nav informācijas par gadījumiem, kad kāds izplatīšanas centrs, tirdzniecības infrastruktūra un/vai tiešsaistes pārdošanas platforma paši par sevi spētu radīt pietiekami būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju olīveļļas nozarē. Tomēr apvienojumā ar citām darbībām, piemēram, transportēšanu vai kvalitātes kontroli, ja kopējās izmaksas par šīm darbībām ir ievērojamas, būtu iespējams radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja attiecīgie apjomi aptvertu vairāk nekā pusi no RO komercializētās produkcijas. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. Piemēram, RO varētu organizēt kopīgu izplatīšanas centru, produkcijas transportēšanu un tiešsaistes pārdošanas platformu. Ja šo darbību aptvertie apjomi atbilst vairāk nekā pusei no RO komercializētā apjoma, šo darbību izveides un organizēšanas izmaksas ir ievērojamas un šīs darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.

Izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana. Komisijai nav informācijas par gadījumiem, kad kāds izplatīšanas centrs, tirdzniecības infrastruktūra un/vai tiešsaistes pārdošanas platforma paši par sevi spētu radīt pietiekami būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju olīveļļas nozarē. Tomēr apvienojumā ar citām darbībām, piemēram, transportēšanu vai kvalitātes kontroli, ja kopējās izmaksas par šīm darbībām ir ievērojamas, būtu iespējams radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja attiecīgie apjomi aptvertu vairāk nekā pusi no RO komercializētās produkcijas. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. Piemēram, RO varētu organizēt kopīgu izplatīšanas centru, produkcijas transportēšanu un tiešsaistes pārdošanas platformu. Ja šo darbību aptvertie apjomi atbilst vairāk nekā pusei no RO komercializētā apjoma, šo darbību izveides un organizēšanas izmaksas ir ievērojamas un šīs darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

v.   
  Aprīkojuma un uzglabāšanas infrastruktūras kopīga izmantošana

| 7. | Aprīkojuma kopīga izmantošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus, lai iegādātos svarīgas lauksaimniecības iekārtas (piem., savākšanas mašīnas, smidzinātājus fitosanitārajiem līdzekļiem, mēslošanas līdzekļiem un pesticīdiem), un nodrošina to pareizu izmantošanu un apkopi. Šādā gadījumā RO uzņemas olīveļļas ražošanas sākotnējās izmaksas, iegādājoties attiecīgo aprīkojumu (jaunu vai lietotu). Vēlāk RO uzņemas citas izmaksas, kas saistītas ar aprīkojuma apkopi un pareizu lietošanu (piem., mācības). Sākotnējie ieguldījumi un citas ar aprīkojumu saistītās izmaksas veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamu apjomu. Šajā kontekstā aprīkojuma izmantošanas izmaksas ir ievērojamas, ja vairāk nekā pusi no apjoma, ko RO komercializē, ražo ar kopīgo aprīkojumu. Tādējādi, ja aprīkojums tiek izmantots, lai saražotu vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ražīguma palielināšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu produkta atbilstību tirgus prasībām, bieži ir vajadzīgs jauns aprīkojums vai iekārtas. Tomēr daži ražotāji nevar atļauties jaunu aprīkojumu augsto ieguldījumu izmaksu dēļ, un tāpēc kopīga aprīkojuma izmantošana var samazināt biedru izmaksas un palielināt viņu ražīgumu. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

7.

Aprīkojuma kopīga izmantošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus, lai iegādātos svarīgas lauksaimniecības iekārtas (piem., savākšanas mašīnas, smidzinātājus fitosanitārajiem līdzekļiem, mēslošanas līdzekļiem un pesticīdiem), un nodrošina to pareizu izmantošanu un apkopi. Šādā gadījumā RO uzņemas olīveļļas ražošanas sākotnējās izmaksas, iegādājoties attiecīgo aprīkojumu (jaunu vai lietotu). Vēlāk RO uzņemas citas izmaksas, kas saistītas ar aprīkojuma apkopi un pareizu lietošanu (piem., mācības). Sākotnējie ieguldījumi un citas ar aprīkojumu saistītās izmaksas veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamu apjomu. Šajā kontekstā aprīkojuma izmantošanas izmaksas ir ievērojamas, ja vairāk nekā pusi no apjoma, ko RO komercializē, ražo ar kopīgo aprīkojumu. Tādējādi, ja aprīkojums tiek izmantots, lai saražotu vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ražīguma palielināšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu produkta atbilstību tirgus prasībām, bieži ir vajadzīgs jauns aprīkojums vai iekārtas. Tomēr daži ražotāji nevar atļauties jaunu aprīkojumu augsto ieguldījumu izmaksu dēļ, un tāpēc kopīga aprīkojuma izmantošana var samazināt biedru izmaksas un palielināt viņu ražīgumu. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

| 8. | Kopīga uzglabāšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus uzglabāšanas infrastruktūrā un nodrošina tās pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu modernizēšanu. Ieguldījumi uzglabāšanas nodrošināšanā rada būtiskas izmaksas, ja tie ir saistīti ar ievērojamiem apjomiem. Arī noliktavas izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja tajās tiek uzglabāta ievērojama daļa no RO saražotās olīveļļas. Ja uzglabāšanas darbības attiecas uz vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ja RO nodrošina uzglabāšanu, var samazināties izmaksas salīdzinājumā ar gadījumu, kad biedriem šādi ieguldījumi būtu jāveic individuāli. Iespēja uzglabāt produktus, neveicot tūlītēju piegādi trešai personai, iespējams, uz ilgāku laika posmu un lielākos apjomos, dod RO biedriem iespēju produktus pārdot, kad cena ir izdevīgāka, nevis ražas novākšanas laikā, kad piedāvājums ir vislielākais. Šādi var mazināt arī piedāvājuma svārstības, ko rada mainīgais novākto olīvu apjoms dažādos gados. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

8.

Kopīga uzglabāšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus uzglabāšanas infrastruktūrā un nodrošina tās pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu modernizēšanu. Ieguldījumi uzglabāšanas nodrošināšanā rada būtiskas izmaksas, ja tie ir saistīti ar ievērojamiem apjomiem. Arī noliktavas izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja tajās tiek uzglabāta ievērojama daļa no RO saražotās olīveļļas. Ja uzglabāšanas darbības attiecas uz vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ja RO nodrošina uzglabāšanu, var samazināties izmaksas salīdzinājumā ar gadījumu, kad biedriem šādi ieguldījumi būtu jāveic individuāli. Iespēja uzglabāt produktus, neveicot tūlītēju piegādi trešai personai, iespējams, uz ilgāku laika posmu un lielākos apjomos, dod RO biedriem iespēju produktus pārdot, kad cena ir izdevīgāka, nevis ražas novākšanas laikā, kad piedāvājums ir vislielākais. Šādi var mazināt arī piedāvājuma svārstības, ko rada mainīgais novākto olīvu apjoms dažādos gados. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

vi.   
  Kopīga tādu atkritumu apsaimniekošana, kuri ir tieši saistīti ar olīveļļas ražošanu

Ciktāl Komisijai zināms, tādu atkritumu kopīga apsaimniekošana, kuri ir tieši saistīti ar olīveļļas ražošanu, parasti tiek veikta kopā ar to kopīgu pārstrādi, kas atsevišķi, ja vien tā aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētās olīveļļas, var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi (sk. i) punktu iepriekš par kopīgu pārstrādi).

vii.   
  Resursu kopīga iepirkšana

| 9. | Resursu kopīga iepirkšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja iepirkšana notiek lielā apjomā, jo tad RO var saņemt ievērojamas atlaides, labākus piegādes nosacījumus un/vai aizdevuma noteikumus salīdzinājumā ar to, ko varētu saņemt atsevišķs ražotājs. Turklāt, iepērkot resursus savā vārdā, RO var nodrošināt šo produktu pareizu uzglabāšanu un/vai piegādi. Ja RO saviem biedriem iepērk mēslošanas līdzekļus, fitosanitāros līdzekļus, pesticīdus vai enerģiju (degvielu, elektroenerģiju), tad šie iepirkumi rada ievērojamas izmaksas (50). Ja RO iepērk tādu šo resursu apjomu, kas ir nepieciešams, lai saražotu vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.
  Cita veida resursu – piemēram, IT atbalsta, ar saimniecisko darbību saistītu vai tehnisku konsultāciju, fitosanitāro pakalpojumu – iepirkšana pati par sevi RO parasti neradītu būtiskas izmaksas. Līdz ar to ir maz ticams, ka RO radīs tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kādi nepieciešami, lai izmantotu atkāpi. |
| --- | --- |

9.

Resursu kopīga iepirkšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja iepirkšana notiek lielā apjomā, jo tad RO var saņemt ievērojamas atlaides, labākus piegādes nosacījumus un/vai aizdevuma noteikumus salīdzinājumā ar to, ko varētu saņemt atsevišķs ražotājs. Turklāt, iepērkot resursus savā vārdā, RO var nodrošināt šo produktu pareizu uzglabāšanu un/vai piegādi. Ja RO saviem biedriem iepērk mēslošanas līdzekļus, fitosanitāros līdzekļus, pesticīdus vai enerģiju (degvielu, elektroenerģiju), tad šie iepirkumi rada ievērojamas izmaksas (50). Ja RO iepērk tādu šo resursu apjomu, kas ir nepieciešams, lai saražotu vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

Cita veida resursu – piemēram, IT atbalsta, ar saimniecisko darbību saistītu vai tehnisku konsultāciju, fitosanitāro pakalpojumu – iepirkšana pati par sevi RO parasti neradītu būtiskas izmaksas. Līdz ar to ir maz ticams, ka RO radīs tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kādi nepieciešami, lai izmantotu atkāpi.

viii.   
  Darbību apvienošana

| 10. | Darbību apvienošana situācijā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma, dažās situācijās radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt ielaidumu par darbību apvienošanu. |
| --- | --- |

10.

Darbību apvienošana situācijā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā olīveļļas apjoma, dažās situācijās radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt ielaidumu par darbību apvienošanu.

| LIELLOPU UN TEĻA GAĻAS NOZARE


  Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija piemērošana

  Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 170. pantā paredzētās kopīgās darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.
  i.   
  Kopīga izplatīšana



  Kopīga izplatīšana var ietvert šādas darbības: kopīga transportēšana, izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana.








  1. | Kopīga transportēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO organizē transportēšanu no ražošanas vietas līdz pircējam vai uz pārstrādes vietu vairāk nekā pusei liellopu, ko RO komercializē. Tādā gadījumā RO var organizēt transportēšanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Līdz ar to šādā gadījumā RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panāk atsevišķi biedri, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

LIELLOPU UN TEĻA GAĻAS NOZARE

Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija piemērošana

Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 170. pantā paredzētās kopīgās darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.

i.   
  Kopīga izplatīšana

Kopīga izplatīšana var ietvert šādas darbības: kopīga transportēšana, izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana.

1.

Kopīga transportēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO organizē transportēšanu no ražošanas vietas līdz pircējam vai uz pārstrādes vietu vairāk nekā pusei liellopu, ko RO komercializē. Tādā gadījumā RO var organizēt transportēšanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Līdz ar to šādā gadījumā RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panāk atsevišķi biedri, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

| 2. | Pārdošanas platformas organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izveido fizisku tirgu vai izsoļu platformu liellopu pārdošanai. Šādā gadījumā RO iegulda līdzekļus, lai iegādātos aprīkojumu, kas vajadzīgs liellopu demonstrēšanai un tirdzniecībai. Tas prasa ievērojamas ieguldījumu izmaksas un turklāt nozīmē lielas darbības izmaksas. Lai varētu piemērot vienkāršoto metodi, šai darbībai būtu jāattiecas uz lieliem apjomiem un regulāriem darījumiem. To ir iespējams nodrošināt, ja šāda pārdošanas platforma ir galvenais tirdzniecības kanāls tās biedriem, t. i., RO pārdod vairāk nekā pusi tās biedru liellopu (apjoma ziņā). Tas, visticamāk, nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus liellopu tirdzniecībā, dodot biedriem iespēju sasniegt lielāku pircēju skaitu un ātrāk nekā tad, ja biedri to darītu atsevišķi. Šādi var samazināt arī darījumu izmaksas gan pārdevējiem, gan pircējiem. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panāk atsevišķi biedri, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Pārdošanas platformas organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izveido fizisku tirgu vai izsoļu platformu liellopu pārdošanai. Šādā gadījumā RO iegulda līdzekļus, lai iegādātos aprīkojumu, kas vajadzīgs liellopu demonstrēšanai un tirdzniecībai. Tas prasa ievērojamas ieguldījumu izmaksas un turklāt nozīmē lielas darbības izmaksas. Lai varētu piemērot vienkāršoto metodi, šai darbībai būtu jāattiecas uz lieliem apjomiem un regulāriem darījumiem. To ir iespējams nodrošināt, ja šāda pārdošanas platforma ir galvenais tirdzniecības kanāls tās biedriem, t. i., RO pārdod vairāk nekā pusi tās biedru liellopu (apjoma ziņā). Tas, visticamāk, nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus liellopu tirdzniecībā, dodot biedriem iespēju sasniegt lielāku pircēju skaitu un ātrāk nekā tad, ja biedri to darītu atsevišķi. Šādi var samazināt arī darījumu izmaksas gan pārdevējiem, gan pircējiem. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panāk atsevišķi biedri, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

| 3. | Izplatīšanas centra izveide dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus tādā izplatīšanas infrastruktūrā kā teļu savākšanas centrs teļu grupēšanai pēc konkrētiem kritērijiem, un nodrošina centra pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar izplatīšanas centru iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar infrastruktūras modernizēšanu. Sākotnējie un citi ieguldījumi veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Arī infrastruktūras izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja ievērojama RO apjomu daļa tiek izplatīta, izmantojot šo infrastruktūru. Ja izplatīšanas darbības attiecas uz vairāk nekā pusi no liellopiem, ko RO komercializē, un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Tas nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus liellopu tirdzniecībā, dodot biedriem iespēju sasniegt lielāku pircēju skaitu un ātrāk nekā tad, ja biedri liellopu izplatīšanu organizētu atsevišķi. Šādi var samazināt arī darījumu izmaksas gan pārdevējiem, gan pircējiem. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panāk atsevišķi biedri, un tādējādi RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus. |
| --- | --- |

3.

Izplatīšanas centra izveide dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus tādā izplatīšanas infrastruktūrā kā teļu savākšanas centrs teļu grupēšanai pēc konkrētiem kritērijiem, un nodrošina centra pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar izplatīšanas centru iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar infrastruktūras modernizēšanu. Sākotnējie un citi ieguldījumi veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Arī infrastruktūras izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja ievērojama RO apjomu daļa tiek izplatīta, izmantojot šo infrastruktūru. Ja izplatīšanas darbības attiecas uz vairāk nekā pusi no liellopiem, ko RO komercializē, un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Tas nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus liellopu tirdzniecībā, dodot biedriem iespēju sasniegt lielāku pircēju skaitu un ātrāk nekā tad, ja biedri liellopu izplatīšanu organizētu atsevišķi. Šādi var samazināt arī darījumu izmaksas gan pārdevējiem, gan pircējiem. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panāk atsevišķi biedri, un tādējādi RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.

ii.   
  Kopīga reklāma

| 4. | Kopīga reklāma dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izstrādā un komercializē produktu ar pievienoto vērtību. Produkts “rada pievienoto vērtību”, ja tam, piemēram, piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, kas apmierina konkrētas klientu prasības. RO savus produktus var diferencēt pēc šķirnes, lopbarības veida, lopkopības sistēmas, izcelsmes vietas vai citiem faktoriem. Tādā gadījumā kopīga reklāma ir daļa no integrētās stratēģijas šāda pievienotās vērtības produkta pārdošanai, un kopīgā reklāma aptver visu RO komercializēto apjomu. RO nosaka produkta prasības un nodrošina produktu atbilstību tām: tas ietver, piemēram, attiecīgo prasību izstrādi, ražošanas procesa plānošanu un kvalitātes kontroli atbilstoši prasībām, to izejvielu iepirkšanu, kas ir vajadzīgas šo prasību ievērošanai, utt. Šādas integrētas pieejas izmaksas, kas gan RO, gan tās biedriem rodas saistībā ar prasību ievērošanu, ir būtiskas, ja tā tiek izmantota attiecībā uz vairāk nekā pusi no apjoma, ko RO komercializē. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.
  Kopīgi nozares reklāmas pasākumi, piemēram, vispārēja liellopu gaļas patēriņa veicināšana, neatbilst atkāpes prasībām, jo šādu darbību neveic atsevišķa RO, bet tā tiek koordinēta starp vienas nozares ražotājiem un/vai RO tajā pašā nozarē, un tās mērķis ir sniegt labumu visai nozarei, nevis tikai vienai RO. |
| --- | --- |

4.

Kopīga reklāma dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izstrādā un komercializē produktu ar pievienoto vērtību. Produkts “rada pievienoto vērtību”, ja tam, piemēram, piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, kas apmierina konkrētas klientu prasības. RO savus produktus var diferencēt pēc šķirnes, lopbarības veida, lopkopības sistēmas, izcelsmes vietas vai citiem faktoriem. Tādā gadījumā kopīga reklāma ir daļa no integrētās stratēģijas šāda pievienotās vērtības produkta pārdošanai, un kopīgā reklāma aptver visu RO komercializēto apjomu. RO nosaka produkta prasības un nodrošina produktu atbilstību tām: tas ietver, piemēram, attiecīgo prasību izstrādi, ražošanas procesa plānošanu un kvalitātes kontroli atbilstoši prasībām, to izejvielu iepirkšanu, kas ir vajadzīgas šo prasību ievērošanai, utt. Šādas integrētas pieejas izmaksas, kas gan RO, gan tās biedriem rodas saistībā ar prasību ievērošanu, ir būtiskas, ja tā tiek izmantota attiecībā uz vairāk nekā pusi no apjoma, ko RO komercializē. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.

Kopīgi nozares reklāmas pasākumi, piemēram, vispārēja liellopu gaļas patēriņa veicināšana, neatbilst atkāpes prasībām, jo šādu darbību neveic atsevišķa RO, bet tā tiek koordinēta starp vienas nozares ražotājiem un/vai RO tajā pašā nozarē, un tās mērķis ir sniegt labumu visai nozarei, nevis tikai vienai RO.

iii.   
  Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana

| 5. | Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina nemainīgi augstu tās biedru audzēto liellopu kvalitāti tāpēc, ka tāda prasība ir paredzēta noteikumos, vai tāpēc, ka tas ir pieņemts standarts, ko pieprasījuši pircēji. RO pirmkārt palīdz sasniegt kvalitātes līmeni, sniedzot padomus un atbalstu saistībā ar ražošanas procesu. Šādā veidā RO sniedz tādus pakalpojumus kā konsultācijas par šķirnēm, labāku lopbarību, labākām liellopu audzēšanas metodēm, kā arī sniedz palīdzību saistībā ar ražošanas problēmām, regulatīvajiem jautājumiem un pārbaudēm, tādējādi palīdzot ražotājam iegūt kvalitatīvu produktu. Otrkārt, RO sniedz veterināros pakalpojumus (patstāvīgi vai kā ārpakalpojumus), lai nodrošinātu labu veselību un nekaitīgumu (vakcinācija un citas profilaktiskās darbības, slimību uzraudzība, apsēklošanas darbības utt.) liellopiem, ko biedri ražo un RO komercializēs. Turklāt RO veic testēšanu, lai neatkarīgiem sertificētājiem vai kontrolētājiem pierādītu, ka produkti atbilst regulatīvajām nekaitīguma vai kvalitātes standarta prasībām, un/vai lai pierādītu pircējam, ka produkts atbilst viņa papildu prasībām. Visām šīm darbībām ir ievērojamas izmaksas, ja tās tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem liellopiem. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, jo atsevišķam biedram tādu pašu rezultātu sasniegšana patstāvīgi izmaksātu ievērojami vairāk, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.

Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina nemainīgi augstu tās biedru audzēto liellopu kvalitāti tāpēc, ka tāda prasība ir paredzēta noteikumos, vai tāpēc, ka tas ir pieņemts standarts, ko pieprasījuši pircēji. RO pirmkārt palīdz sasniegt kvalitātes līmeni, sniedzot padomus un atbalstu saistībā ar ražošanas procesu. Šādā veidā RO sniedz tādus pakalpojumus kā konsultācijas par šķirnēm, labāku lopbarību, labākām liellopu audzēšanas metodēm, kā arī sniedz palīdzību saistībā ar ražošanas problēmām, regulatīvajiem jautājumiem un pārbaudēm, tādējādi palīdzot ražotājam iegūt kvalitatīvu produktu. Otrkārt, RO sniedz veterināros pakalpojumus (patstāvīgi vai kā ārpakalpojumus), lai nodrošinātu labu veselību un nekaitīgumu (vakcinācija un citas profilaktiskās darbības, slimību uzraudzība, apsēklošanas darbības utt.) liellopiem, ko biedri ražo un RO komercializēs. Turklāt RO veic testēšanu, lai neatkarīgiem sertificētājiem vai kontrolētājiem pierādītu, ka produkti atbilst regulatīvajām nekaitīguma vai kvalitātes standarta prasībām, un/vai lai pierādītu pircējam, ka produkts atbilst viņa papildu prasībām. Visām šīm darbībām ir ievērojamas izmaksas, ja tās tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem liellopiem. Šādā gadījumā RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, jo atsevišķam biedram tādu pašu rezultātu sasniegšana patstāvīgi izmaksātu ievērojami vairāk, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

iv.   
  Aprīkojuma un uzglabāšanas infrastruktūras kopīga izmantošana

| 6. | Aprīkojuma kopīga izmantošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus nozīmīgās iekārtās (piem., tādās lopbarības ražošanas iekārtās kā kombains vai smalcinātājs) un nodrošina to pareizu izmantošanu un apkopi. Šādā gadījumā RO uzņemas liellopu audzēšanas sākotnējās izmaksas, iegādājoties attiecīgo aprīkojumu (jaunu vai lietotu). Vēlāk RO uzņemas citas izmaksas, kas saistītas ar aprīkojuma apkopi un pareizu lietošanu (piem., mācības). Sākotnējie ieguldījumi un citas ar aprīkojumu saistītās izmaksas veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Šajā ziņā aprīkojuma izmantošanas izmaksas ir ievērojamas, ja būtisku daļu no apjomiem, ko RO komercializē, ražo ar kopīgo aprīkojumu. Tādējādi, ja aprīkojums tiek izmantots, lai audzētu vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem liellopiem, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ražīguma palielināšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu produkta atbilstību tirgus prasībām, bieži ir vajadzīgs jauns aprīkojums vai iekārtas. Tomēr daži ražotāji nevar atļauties jaunu aprīkojumu augsto ieguldījumu izmaksu dēļ, un tāpēc kopīga aprīkojuma izmantošana var samazināt biedru izmaksas un palielināt viņu ražīgumu. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus. |
| --- | --- |

6.

Aprīkojuma kopīga izmantošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus nozīmīgās iekārtās (piem., tādās lopbarības ražošanas iekārtās kā kombains vai smalcinātājs) un nodrošina to pareizu izmantošanu un apkopi. Šādā gadījumā RO uzņemas liellopu audzēšanas sākotnējās izmaksas, iegādājoties attiecīgo aprīkojumu (jaunu vai lietotu). Vēlāk RO uzņemas citas izmaksas, kas saistītas ar aprīkojuma apkopi un pareizu lietošanu (piem., mācības). Sākotnējie ieguldījumi un citas ar aprīkojumu saistītās izmaksas veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Šajā ziņā aprīkojuma izmantošanas izmaksas ir ievērojamas, ja būtisku daļu no apjomiem, ko RO komercializē, ražo ar kopīgo aprīkojumu. Tādējādi, ja aprīkojums tiek izmantots, lai audzētu vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem liellopiem, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ražīguma palielināšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu produkta atbilstību tirgus prasībām, bieži ir vajadzīgs jauns aprīkojums vai iekārtas. Tomēr daži ražotāji nevar atļauties jaunu aprīkojumu augsto ieguldījumu izmaksu dēļ, un tāpēc kopīga aprīkojuma izmantošana var samazināt biedru izmaksas un palielināt viņu ražīgumu. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.

| 7. | Kopīga uzglabāšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus uzglabāšanas infrastruktūrā (piem., lopbarībai) un nodrošina tās pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu modernizēšanu. Sākotnējie un citi ieguldījumi uzglabāšanas nodrošināšanā rada būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Arī noliktavu izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja tajās tiek uzglabāta ievērojama RO produkcijas apjomu daļa. Ja uzglabāšanas darbības ir saistītas ar vairāk nekā pusi no liellopiem, ko RO komercializē, un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ja RO nodrošina uzglabāšanu, var samazināties izmaksas salīdzinājumā ar gadījumu, kad biedriem šādi ieguldījumi būtu jāveic individuāli. Iespēja uzglabāt lopbarību, iespējams, ilgāku laiku un lielākos apjomos, neveicot tūlītēju piegādi RO biedriem, dod RO biedriem iespēju bez kavēšanās saņemt lopbarību tad, kad tā ir vajadzīga. Turklāt RO var iepirkt lielākus lopbarības apjomus, kad cena ir pievilcīgāka, un uzglabāt to līdz brīdim, kad biedriem tā vajadzīga. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus. |
| --- | --- |

7.

Kopīga uzglabāšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO veic nepieciešamos ieguldījumus uzglabāšanas infrastruktūrā (piem., lopbarībai) un nodrošina tās pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu modernizēšanu. Sākotnējie un citi ieguldījumi uzglabāšanas nodrošināšanā rada būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Arī noliktavu izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja tajās tiek uzglabāta ievērojama RO produkcijas apjomu daļa. Ja uzglabāšanas darbības ir saistītas ar vairāk nekā pusi no liellopiem, ko RO komercializē, un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ja RO nodrošina uzglabāšanu, var samazināties izmaksas salīdzinājumā ar gadījumu, kad biedriem šādi ieguldījumi būtu jāveic individuāli. Iespēja uzglabāt lopbarību, iespējams, ilgāku laiku un lielākos apjomos, neveicot tūlītēju piegādi RO biedriem, dod RO biedriem iespēju bez kavēšanās saņemt lopbarību tad, kad tā ir vajadzīga. Turklāt RO var iepirkt lielākus lopbarības apjomus, kad cena ir pievilcīgāka, un uzglabāt to līdz brīdim, kad biedriem tā vajadzīga. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.

v.   
  Kopīga tādu atkritumu apsaimniekošana, kuri ir tieši saistīti ar liellopu audzēšanu

| 8. | Kopīga atkritumu apsaimniekošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina atkritumu savākšanu, uzglabāšanu un atkārtotu izmantošanu ilgtspējīgā veidā (enerģijas un biogāzes ražošanai, mēslošanai utt.) vairāk nekā pusei atkritumu, ko rada liellopi, kurus komercializē RO. Tādā gadījumā RO var organizēt atkritumu apsaimniekošanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus atkritumu apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Līdz ar to šādā gadījumā RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panākt atsevišķi biedri, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

8.

Kopīga atkritumu apsaimniekošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina atkritumu savākšanu, uzglabāšanu un atkārtotu izmantošanu ilgtspējīgā veidā (enerģijas un biogāzes ražošanai, mēslošanai utt.) vairāk nekā pusei atkritumu, ko rada liellopi, kurus komercializē RO. Tādā gadījumā RO var organizēt atkritumu apsaimniekošanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus atkritumu apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Līdz ar to šādā gadījumā RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panākt atsevišķi biedri, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

vi.   
  Resursu kopīga iepirkšana

| 9. | Resursu kopīga iepirkšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja iepirkšana notiek lielā apjomā, jo tad RO var saņemt ievērojamas atlaides, labākus piegādes nosacījumus un/vai aizdevuma noteikumus salīdzinājumā ar to, ko varētu iegūt atsevišķs ražotājs. Turklāt, iepērkot resursus savā vārdā, RO var nodrošināt šo produktu pareizu uzglabāšanu un/vai to piegādi biedriem. Ja RO saviem biedriem iepērk lopbarību, dzīvniekus vai citus tādus resursus kā degviela un elektroenerģija, tad šie iepirkumi rada ievērojamas izmaksas (51). Ja RO iepērk tādu resursu apjomu, kas ir nepieciešams, lai audzētu vairāk nekā pusi no liellopiem, ko RO komercializē, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.
  Cita veida resursu – piemēram, IT atbalsta, ar ģenētiku saistītu konsultāciju, veterinārārsta pakalpojumu, apsēklošanas pakalpojumu – iepirkšana pati par sevi RO parasti neradītu tik būtiskas izmaksas, lai varētu izpildīt vienkāršotās metodes nosacījumus, un tādējādi ir maz ticams, ka RO radīs tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai izmantotu atkāpi. |
| --- | --- |

9.

Resursu kopīga iepirkšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja iepirkšana notiek lielā apjomā, jo tad RO var saņemt ievērojamas atlaides, labākus piegādes nosacījumus un/vai aizdevuma noteikumus salīdzinājumā ar to, ko varētu iegūt atsevišķs ražotājs. Turklāt, iepērkot resursus savā vārdā, RO var nodrošināt šo produktu pareizu uzglabāšanu un/vai to piegādi biedriem. Ja RO saviem biedriem iepērk lopbarību, dzīvniekus vai citus tādus resursus kā degviela un elektroenerģija, tad šie iepirkumi rada ievērojamas izmaksas (51). Ja RO iepērk tādu resursu apjomu, kas ir nepieciešams, lai audzētu vairāk nekā pusi no liellopiem, ko RO komercializē, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

Cita veida resursu – piemēram, IT atbalsta, ar ģenētiku saistītu konsultāciju, veterinārārsta pakalpojumu, apsēklošanas pakalpojumu – iepirkšana pati par sevi RO parasti neradītu tik būtiskas izmaksas, lai varētu izpildīt vienkāršotās metodes nosacījumus, un tādējādi ir maz ticams, ka RO radīs tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai izmantotu atkāpi.

vii.   
  Darbību apvienošana

| 10. | Darbību apvienošana situācijā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā liellopu apjoma, dažās situācijās radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt ielaidumu par darbību apvienošanu. |
| --- | --- |

10.

Darbību apvienošana situācijā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā liellopu apjoma, dažās situācijās radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt ielaidumu par darbību apvienošanu.

| LAUKAUGU NOZARE


  Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija piemērošana

  Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 171. pantā paredzētās kopīgās darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.
  i.   
  Kopīga izplatīšana



  Kopīga izplatīšana var ietvert šādas darbības: kopīga transportēšana, izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana.








  1. | Kopīga transportēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO organizē transportēšanu (ar autotransportu, dzelzceļa transportu vai pa jūru) no ražas novākšanas vietas līdz pircēja uzglabāšanas vai pārstrādes vietai vairāk nekā pusei laukaugu, ko RO komercializē. Tādā gadījumā RO var organizēt transportēšanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Šādā gadījumā RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panākt atsevišķi biedri. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

LAUKAUGU NOZARE

Būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija piemērošana

Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 171. pantā paredzētās kopīgās darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.

i.   
  Kopīga izplatīšana

Kopīga izplatīšana var ietvert šādas darbības: kopīga transportēšana, izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana.

1.

Kopīga transportēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO organizē transportēšanu (ar autotransportu, dzelzceļa transportu vai pa jūru) no ražas novākšanas vietas līdz pircēja uzglabāšanas vai pārstrādes vietai vairāk nekā pusei laukaugu, ko RO komercializē. Tādā gadījumā RO var organizēt transportēšanu efektīvāk nekā tad, ja RO biedri to darītu atsevišķi. Piemēram, RO var gūt apjomradītus ietaupījumus, transportējot lielākus apjomus, apkopojot vairākus pārvadājumus un samazinot izkraušanas un kravas apstrādes izmaksas. Šādā gadījumā RO var ievērojami samazināt izmaksas un radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus salīdzinājumā ar to, ko šajā saistībā varētu panākt atsevišķi biedri. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

| 2. | Izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana. Komisijai nav informācijas par gadījumiem, kad kāds izplatīšanas centrs, tirdzniecības infrastruktūra un/vai tiešsaistes pārdošanas platforma paši par sevi spētu radīt pietiekami būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijus laukaugu nozarē. Tomēr, ja apvienojumā ar citām darbībām, piemēram, transportēšanu vai kvalitātes kontroli, kopējās izmaksas par šīm darbībām ir ievērojamas, būtu iespējams radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja attiecīgie apjomi aptvertu vairāk nekā pusi no RO komercializētās produkcijas apjoma. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. Piemēram, RO varētu organizēt kopīgu izplatīšanas centru, produkcijas transportēšanu un tiešsaistes pārdošanas platformu. Ja šo darbību aptvertie apjomi atbilst vairāk nekā pusei no RO komercializētā apjoma, šo darbību izveides un organizēšanas izmaksas ir ievērojamas un šīs darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Izplatīšanas centra vai tirdzniecības infrastruktūras izveide un/vai pārdošanas platformas organizēšana. Komisijai nav informācijas par gadījumiem, kad kāds izplatīšanas centrs, tirdzniecības infrastruktūra un/vai tiešsaistes pārdošanas platforma paši par sevi spētu radīt pietiekami būtiskus efektivitātes uzlabojumus, lai izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijus laukaugu nozarē. Tomēr, ja apvienojumā ar citām darbībām, piemēram, transportēšanu vai kvalitātes kontroli, kopējās izmaksas par šīm darbībām ir ievērojamas, būtu iespējams radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja attiecīgie apjomi aptvertu vairāk nekā pusi no RO komercializētās produkcijas apjoma. Tas nozīmē, ka RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi tiktu izpildīti vienkāršotās metodes nosacījumi. Piemēram, RO varētu organizēt kopīgu izplatīšanas centru, produkcijas transportēšanu un tiešsaistes pārdošanas platformu. Ja šo darbību aptvertie apjomi atbilst vairāk nekā pusei no RO komercializētā apjoma, šo darbību izveides un organizēšanas izmaksas ir ievērojamas un šīs darbības var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

ii.   
  Kopīga reklāma

| 3. | Kopīga reklāma dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izstrādā un komercializē produktu ar pievienoto vērtību. Produkts “rada pievienoto vērtību”, ja tam, piemēram, piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, kas apmierina konkrētas klientu prasības. RO var diferencēt savus produktus atkarībā no proteīnu satura, izmantotajām sēklām, izmantotajiem mēslošanas līdzekļiem, mitruma satura, izmēra piegādes brīdī un izcelsmes vietas vai citiem faktoriem. Piemēram, eļļas augu jomā reklāma varētu iekļaut tehnisku informāciju par barošanas devām. Tādā gadījumā kopīga reklāma ir tirgvedības daļa integrētajā stratēģija šāda pievienotās vērtības produkta pārdošanai, un kopīgās reklāmas darbības ir vienas no vairākām šīs stratēģijas īstenošanas darbībām. RO nosaka produkta prasības un nodrošina atbilstību tām. Tas ietver, piem., attiecīgo prasību izstrādi, ražošanas procesa plānošanu un kvalitātes kontroli atbilstoši šīm prasībām, to izejvielu iepirkšanu, kas vajadzīgas šo prasību ievērošanai, utt. Šādas integrētas pieejas izmaksas, kas gan RO, gan tās biedriem rodas saistībā ar prasību ievērošanu, ir būtiskas, ja tā tiek izmantota vismaz attiecībā uz pusi no apjoma, ko RO komercializē. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.
  Kopīgi nozares reklāmas pasākumi, piemēram, vispārēja laukaugu patēriņa veicināšana, neatbilst atkāpes prasībām, jo šādu darbību neveic atsevišķa RO, bet tā tiek koordinēta starp vienas nozares ražotājiem RO, un tās mērķis ir sniegt labumu visai nozarei, nevis tikai vienai RO. |
| --- | --- |

3.

Kopīga reklāma dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izstrādā un komercializē produktu ar pievienoto vērtību. Produkts “rada pievienoto vērtību”, ja tam, piemēram, piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, kas apmierina konkrētas klientu prasības. RO var diferencēt savus produktus atkarībā no proteīnu satura, izmantotajām sēklām, izmantotajiem mēslošanas līdzekļiem, mitruma satura, izmēra piegādes brīdī un izcelsmes vietas vai citiem faktoriem. Piemēram, eļļas augu jomā reklāma varētu iekļaut tehnisku informāciju par barošanas devām. Tādā gadījumā kopīga reklāma ir tirgvedības daļa integrētajā stratēģija šāda pievienotās vērtības produkta pārdošanai, un kopīgās reklāmas darbības ir vienas no vairākām šīs stratēģijas īstenošanas darbībām. RO nosaka produkta prasības un nodrošina atbilstību tām. Tas ietver, piem., attiecīgo prasību izstrādi, ražošanas procesa plānošanu un kvalitātes kontroli atbilstoši šīm prasībām, to izejvielu iepirkšanu, kas vajadzīgas šo prasību ievērošanai, utt. Šādas integrētas pieejas izmaksas, kas gan RO, gan tās biedriem rodas saistībā ar prasību ievērošanu, ir būtiskas, ja tā tiek izmantota vismaz attiecībā uz pusi no apjoma, ko RO komercializē. Šādā gadījumā RO izpildītu vienkāršotās metodes nosacījumus.

Kopīgi nozares reklāmas pasākumi, piemēram, vispārēja laukaugu patēriņa veicināšana, neatbilst atkāpes prasībām, jo šādu darbību neveic atsevišķa RO, bet tā tiek koordinēta starp vienas nozares ražotājiem RO, un tās mērķis ir sniegt labumu visai nozarei, nevis tikai vienai RO.

iii.   
  Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana

| 4. | Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina nemainīgi augstu kvalitāti tās biedru saražotajiem produktiem tāpēc, ka tāda prasība ir paredzēta noteikumos, vai tāpēc, ka tas ir pieņemts standarts, ko pieprasījuši pircēji. Tas var notikt gadījumā, kad tiek veikta graudaugu kopīga žāvēšana un jaukšana, lai sasniegtu pircēja prasīto kvalitātes līmeni. RO pirmkārt palīdz sasniegt kvalitātes līmeni, sniedzot padomus un atbalstu saistībā ar ražošanas procesu. Šādā veidā RO sniedz tādus pakalpojumus kā konsultācijas par labākām ķīmisko un mēslošanas līdzekļu izmantošanas metodēm un, piemēram, labākām vagošanas, mēslošanas, pārstādīšanas, kaitēkļu apkarošanas u. c. metodēm, kā arī sniedz palīdzību saistībā ar audzēšanas problēmām, regulatīvajiem jautājumiem un pārbaudēm, tādējādi palīdzot ražotājam iegūt kvalitatīvu produktu. Otrkārt, RO veic arī laboratorisko testēšanu (patstāvīgi vai kā ārpakalpojumu), lai pārbaudītu to laukaugu kvalitāti (proteīna un mitruma saturs, sēklas izmērs, piemaisījumi utt.), ko saražojuši tās biedri un kuru RO komercializēs. Šādu testēšanu veic, lai neatkarīgiem sertificētājiem vai kontrolētājiem pierādītu, ka produkti atbilst regulatīvajām vai standarta prasībām, un/vai lai pierādītu pircējam, ka produkts atbilst viņa prasībām. Visām šīm darbībām ir ievērojamas izmaksas, ja tās tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko komercializē RO. Šādā gadījumā RO, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, jo atsevišķam biedram tādu pašu rezultātu sasniegšana patstāvīgi izmaksātu ievērojami vairāk. Tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.

Kopīga kvalitātes kontroles organizēšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO nodrošina nemainīgi augstu kvalitāti tās biedru saražotajiem produktiem tāpēc, ka tāda prasība ir paredzēta noteikumos, vai tāpēc, ka tas ir pieņemts standarts, ko pieprasījuši pircēji. Tas var notikt gadījumā, kad tiek veikta graudaugu kopīga žāvēšana un jaukšana, lai sasniegtu pircēja prasīto kvalitātes līmeni. RO pirmkārt palīdz sasniegt kvalitātes līmeni, sniedzot padomus un atbalstu saistībā ar ražošanas procesu. Šādā veidā RO sniedz tādus pakalpojumus kā konsultācijas par labākām ķīmisko un mēslošanas līdzekļu izmantošanas metodēm un, piemēram, labākām vagošanas, mēslošanas, pārstādīšanas, kaitēkļu apkarošanas u. c. metodēm, kā arī sniedz palīdzību saistībā ar audzēšanas problēmām, regulatīvajiem jautājumiem un pārbaudēm, tādējādi palīdzot ražotājam iegūt kvalitatīvu produktu. Otrkārt, RO veic arī laboratorisko testēšanu (patstāvīgi vai kā ārpakalpojumu), lai pārbaudītu to laukaugu kvalitāti (proteīna un mitruma saturs, sēklas izmērs, piemaisījumi utt.), ko saražojuši tās biedri un kuru RO komercializēs. Šādu testēšanu veic, lai neatkarīgiem sertificētājiem vai kontrolētājiem pierādītu, ka produkti atbilst regulatīvajām vai standarta prasībām, un/vai lai pierādītu pircējam, ka produkts atbilst viņa prasībām. Visām šīm darbībām ir ievērojamas izmaksas, ja tās tiek veiktas attiecībā uz vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko komercializē RO. Šādā gadījumā RO, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, jo atsevišķam biedram tādu pašu rezultātu sasniegšana patstāvīgi izmaksātu ievērojami vairāk. Tādējādi RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

iv.   
  Aprīkojuma un uzglabāšanas infrastruktūras kopīga izmantošana

| 5. | Aprīkojuma kopīga izmantošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izdara nepieciešamos ieguldījumus lauksaimniecības iekārtās (piem., kombains vai žāvētājs) un nodrošina to pareizu izmantošanu un apkopi. Šādā gadījumā RO sākotnēji uzņemas ieguldījumu izmaksas, iegādājoties attiecīgo aprīkojumu (jaunu vai lietotu), kas vajadzīgs laukaugu audzēšanai un/vai turpmākajām darbībām ar novāktajiem laukaugiem. Vēlāk RO uzņemas citas izmaksas, kas saistītas ar aprīkojuma apkopi un pareizu lietošanu (piem., mācības). Sākotnējie ieguldījumi un citas ar aprīkojumu saistītās izmaksas veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Šajā ziņā aprīkojuma izmantošanas izmaksas ir ievērojamas, ja būtisku daļu no apjoma, ko RO komercializē, ražo ar kopīgo aprīkojumu. Tādējādi, ja aprīkojums tiek izmantots, lai audzētu vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko RO komercializē, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ražīguma palielināšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu produkta atbilstību tirgus prasībām, bieži ir vajadzīgs jauns aprīkojums vai iekārtas. Tomēr daži ražotāji nevar atļauties jaunu aprīkojumu lielo ieguldījumu izmaksu dēļ, un tāpēc kopīga aprīkojuma izmantošana var samazināt biedru izmaksas un palielināt viņu ražīgumu. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.

Aprīkojuma kopīga izmantošana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izdara nepieciešamos ieguldījumus lauksaimniecības iekārtās (piem., kombains vai žāvētājs) un nodrošina to pareizu izmantošanu un apkopi. Šādā gadījumā RO sākotnēji uzņemas ieguldījumu izmaksas, iegādājoties attiecīgo aprīkojumu (jaunu vai lietotu), kas vajadzīgs laukaugu audzēšanai un/vai turpmākajām darbībām ar novāktajiem laukaugiem. Vēlāk RO uzņemas citas izmaksas, kas saistītas ar aprīkojuma apkopi un pareizu lietošanu (piem., mācības). Sākotnējie ieguldījumi un citas ar aprīkojumu saistītās izmaksas veido būtiskas izmaksas, ja runa ir par ievērojamiem apjomiem. Šajā ziņā aprīkojuma izmantošanas izmaksas ir ievērojamas, ja būtisku daļu no apjoma, ko RO komercializē, ražo ar kopīgo aprīkojumu. Tādējādi, ja aprīkojums tiek izmantots, lai audzētu vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko RO komercializē, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ražīguma palielināšanai, kā arī tam, lai nodrošinātu produkta atbilstību tirgus prasībām, bieži ir vajadzīgs jauns aprīkojums vai iekārtas. Tomēr daži ražotāji nevar atļauties jaunu aprīkojumu lielo ieguldījumu izmaksu dēļ, un tāpēc kopīga aprīkojuma izmantošana var samazināt biedru izmaksas un palielināt viņu ražīgumu. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

| 6. | Kopīga uzglabāšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izdara nepieciešamos ieguldījumus uzglabāšanas infrastruktūrā, lai izpildītu ar veselību saistītās un nozares prasības, un nodrošina tās pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu modernizēšanu. Ieguldījumi uzglabāšanas nodrošināšanā rada būtiskas izmaksas, ja tie ir saistīti ar ievērojamiem apjomiem. Arī noliktavas izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja tajās tiek uzglabāta ievērojama RO produkcijas apjomu daļa. Ja uzglabāšanas darbības ir saistītas ar vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko RO komercializē, un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ja RO nodrošina uzglabāšanu, tas var samazināt izmaksas salīdzinājumā ar gadījumu, kad biedriem šādi ieguldījumi būtu jāizdara individuāli. Iespēja uzglabāt produktus, neveicot tūlītēju piegādi trešai personai, iespējams, uz ilgāku laika posmu un lielākos apjomos, dod RO biedriem iespēju produktus pārdot, kad cena ir izdevīgāka, nevis ražas novākšanas laikā, kad piedāvājums ir vislielākais. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.

Kopīga uzglabāšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja RO izdara nepieciešamos ieguldījumus uzglabāšanas infrastruktūrā, lai izpildītu ar veselību saistītās un nozares prasības, un nodrošina tās pareizu izmantošanu un apkopi. RO uzņemas sākotnējo ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu iegādi vai plānošanu un būvniecību. RO turklāt uzņemas papildu ieguldījumu izmaksas saistībā ar noliktavu modernizēšanu. Ieguldījumi uzglabāšanas nodrošināšanā rada būtiskas izmaksas, ja tie ir saistīti ar ievērojamiem apjomiem. Arī noliktavas izmantošanas izmaksas ir būtiskas, ja tajās tiek uzglabāta ievērojama RO produkcijas apjomu daļa. Ja uzglabāšanas darbības ir saistītas ar vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko RO komercializē, un ja tās apjoma ziņā ir nozīmīgas, RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Ja RO nodrošina uzglabāšanu, tas var samazināt izmaksas salīdzinājumā ar gadījumu, kad biedriem šādi ieguldījumi būtu jāizdara individuāli. Iespēja uzglabāt produktus, neveicot tūlītēju piegādi trešai personai, iespējams, uz ilgāku laika posmu un lielākos apjomos, dod RO biedriem iespēju produktus pārdot, kad cena ir izdevīgāka, nevis ražas novākšanas laikā, kad piedāvājums ir vislielākais. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

v.   
  Resursu kopīga iepirkšana

| 7. | Resursu kopīga iepirkšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja iepirkšana notiek lielā apjomā, jo tad RO var saņemt ievērojamas atlaides, labākus piegādes nosacījumus un/vai aizdevuma noteikumus salīdzinājumā ar to, ko varētu saņemt atsevišķs ražotājs. Turklāt, iepērkot resursus savā vārdā, RO var nodrošināt šo produktu pareizu uzglabāšanu un/vai piegādi. Ja RO saviem biedriem iepērk mēslošanas līdzekļus, pesticīdus vai enerģiju (degvielu, elektroenerģiju), tad šie iepirkumi rada ievērojamas izmaksas (52). Ja RO iepērk tādu resursu apjomu, kas ir nepieciešams, lai audzētu vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko RO komercializē, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.
  Cita veida resursu – piemēram, IT atbalsta, finanšu pakalpojumu, ar saimniecisko darbību saistītu vai tehnisku konsultāciju, analīžu veikšanas, ražas novākšanas plānošanas – iepirkšana pati par sevi RO parasti neradītu būtiskas izmaksas. Līdz ar to ir maz ticams, ka RO radīs tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kādi nepieciešami, lai izmantotu atkāpi. |
| --- | --- |

7.

Resursu kopīga iepirkšana dažos gadījumos var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt, ja iepirkšana notiek lielā apjomā, jo tad RO var saņemt ievērojamas atlaides, labākus piegādes nosacījumus un/vai aizdevuma noteikumus salīdzinājumā ar to, ko varētu saņemt atsevišķs ražotājs. Turklāt, iepērkot resursus savā vārdā, RO var nodrošināt šo produktu pareizu uzglabāšanu un/vai piegādi. Ja RO saviem biedriem iepērk mēslošanas līdzekļus, pesticīdus vai enerģiju (degvielu, elektroenerģiju), tad šie iepirkumi rada ievērojamas izmaksas (52). Ja RO iepērk tādu resursu apjomu, kas ir nepieciešams, lai audzētu vairāk nekā pusi no laukaugu apjoma, ko RO komercializē, tad RO var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šādā gadījumā RO atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

Cita veida resursu – piemēram, IT atbalsta, finanšu pakalpojumu, ar saimniecisko darbību saistītu vai tehnisku konsultāciju, analīžu veikšanas, ražas novākšanas plānošanas – iepirkšana pati par sevi RO parasti neradītu būtiskas izmaksas. Līdz ar to ir maz ticams, ka RO radīs tik būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kādi nepieciešami, lai izmantotu atkāpi.

vi.   
  Darbību apvienošana

| 8. | Darbību apvienošana situācijā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā laukaugu apjoma, dažās situācijās radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt ielaidumu par darbību apvienošanu. |
| --- | --- |

8.

Darbību apvienošana situācijā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā laukaugu apjoma, dažās situācijās radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt ielaidumu par darbību apvienošanu.

| Darbību apvienošana


  Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzēto darbību apvienošana var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.
  Daudzos gadījumos ir konstatēts, ka iepriekš aprakstītās efektivitāti veicinošās darbības rada būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja tās aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem apjomiem. Ja RO veic divas vai vairākas efektivitātes uzlabojumus radošās darbības, no kurām katra aptver apjomu, kas nepārsniedz pusi no RO komercializētā apjoma, šo darbību radītais efektivitātes uzlabojumu kopapjoms un/vai apvienojums var būt pietiekami būtisks, lai RO izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumus.
  Ir iespējams, ka efektivitātes uzlabojumus radošās darbības aptver vienus un tos pašus apjomus (t. i., darbības pārklājas) vai aptver dažādus apjomus.
  Ja efektivitātes uzlabojumus radošā darbība aptver ļoti mazu daļu (piemēram, 10 % vai 15 %) no apjomiem, kurus komercializē RO, ir maz ticams, ka tiks radīti būtiski efektivitātes uzlabojumi, jo atsevišķi tā rada nelielus efektivitātes uzlabojumus, un ir maz ticams, ka tās apvienošana ar citām darbībām būtiski palielinātu RO darbību radītos efektivitātes uzlabojumus. Tādējādi ir maz ticams, ka RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja tiktu veikta vienu papildu efektivitātes uzlabojumus radoša darbība, kas aptver ļoti mazu daļu no komercializētajiem apjomiem. Citiem vārdiem, maz ticams, ka RO izpildīs efektivitātes uzlabojumu kritērijus, veicot vienu papildu efektivitātes uzlabojumus radošu darbību, kas aptver ļoti mazu daļu no komercializētajiem apjomiem.
  Turklāt, tā kā apjomradītie ietaupījumi nav lineāri, ar vienu noteikta apjoma darbību panāktie efektivitātes uzlabojumi ir lielāki nekā divu tādu efektivitātes uzlabojumu summa, kas panākti ar divām darbībām, kuras aptver pusi no attiecīgā apjoma. Savukārt efektivitātes uzlabojumi, kas panākti ar divām darbībām, kuras aptver pusi no apjoma, ir lielāki nekā triju tādu efektivitātes uzlabojumu summa, kas panākti ar trim darbībām, kuras aptver trešo daļu no apjoma. Rezultātā RO var izpildīt efektivitātes uzlabojumu kritērijus, apvienojot efektivitātes uzlabojumus radošas darbības, ja kopējais apjoms, ko aptver šī darbību apvienošana (attiecīgo darbību aptverto apjomu summa), ir lielāks nekā vienas atsevišķas darbības apjoms un ja kopējais apjoms palielinās ikreiz, kad tiek pievienota kāda darbība.
  Attiecībā uz divām efektivitātes uzlabojumus radošām darbībām ir ticams, ka abu darbību apvienošana radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja to aptvertais apjoms pārsniegs 70 % no RO komercializētajiem apjomiem. Tādā gadījumā neviena darbība neaptver apjomu, kas ir mazāks par 20 % (citādi RO izpilda būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju ar otras darbības individuālu novērtējumu, t i., nav vajadzības to apvienot ar citu darbību). Ja vismaz viena darbība aptver apjomu, kas sasniedz vismaz 35 %, abu darbību radītais efektivitātes uzlabojumu kopapjoms un/vai apvienojums varētu būt pietiekami būtisks, lai RO izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju.
  Attiecībā uz trim efektivitātes uzlabojumus radošām darbībām šo trīs darbību apvienošana varētu radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja šo triju darbību aptvertais apjoms kopā būtu lielāks par 100 % no RO komercializētajiem apjomiem. Tādā gadījumā neviena darbība neaptver apjomu, kas ir mazāks par 20 % (citādi RO izpilda būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju, veicot vienu no divām pārējām darbībām vai veicot abas pārējās darbības kopā). Ir iespējami vairāki trīs darbību apvienošanas varianti (piemēram, divas darbības aptver apjomu aptuveni 40 % apmērā katra un trešā darbība aptver aptuveni 20 % vai arī trīs darbības aptver apjomu 33 % apmērā katra, vai cits variants). Šo trīs darbību kopīgi radītie efektivitātes uzlabojumi varētu būt pietiekami būtiski, lai RO izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju.
  Maz ticams, ka jebkura darbība, ar kuru atsevišķi nepietiek, lai radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus (piem., IT pakalpojumu iepirkšana, vispārīga reklāma), apvienojumā ar citām darbībām radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus, tāpēc ir maz ticams, ka, apvienojot darbības, tā veicinātu būtisku efektivitātes uzlabojumu radīšanu.
  i.   
  Divu darbību apvienošana, apjomi pārklājas


  Piemēram, tas var notikt gadījumā, ja RO izmanto aprīkojumu, lai sajauktu dažāda veida graudaugus atbilstīgi klientu prasībām, un šajā nolūkā nodrošina graudaugu uzglabāšanu. Šīs abas integrētās darbības RO sniedz iespēju apmierināt to klientu prasības, kas pieprasa sajaukumus ar konkrētām īpašībām (piemēram, maizes ceptuvēm), ko lauksaimnieki atsevišķi nespētu izpildīt vispār vai arī nespētu izpildīt vajadzīgās kvalitātes/apjoma/laika vai cenas ziņā. Ja abas šīs RO darbības, vērtējot kopā, aptver vairāk nekā 70 % no RO komercializētā laukaugu apjoma, tām piemīt potenciāls radīt būtiskus izmaksu ietaupījumus salīdzinājumā ar situāciju, kurā atsevišķi ražotāji cenšas apmierināt pieprasījumu pēc konkrētiem graudaugu sajaukumiem, un var pat RO sniegt iespēju piedāvāt šādus sajaukumus gadījumos, kad biedri atsevišķi to nespētu. Tādā gadījumā RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus un tādējādi atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.
  ii.   
  Divu darbību apvienošana, apjomi nepārklājas


  Piemēram, tas var notikt gadījumā, ja RO no tirgus iepērk daļu lopbarības, kas nepieciešama, lai tās biedri varētu izaudzēt liellopus, un RO biedri izmanto kopīgi iegādāto aprīkojumu, lai ražotu otru daļu lopbarības, kas nepieciešama liellopu audzēšanā. Ja abas šīs RO darbības, vērtējot kopā, aptver tādu lopbarības apjomu, kas atbilst vairāk nekā 70 % no RO komercializētā liellopu apjoma, tām piemīt potenciāls radīt būtiskus izmaksu ietaupījumus salīdzinājumā ar situāciju, kurā liellopu ražotāji lopbarību atsevišķi iepērk tirgū vai tā tiek ražota ar iekārtām, kuras tie iegādājušies atsevišķi. Tādā gadījumā RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus un tādējādi atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.
  iii.   
  Trīs darbību apvienošana, apjomi pārklājas


  Darbību apvienošana gadījumā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētās olīveļļas, dažās situācijās varētu radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt gadījumā, ja RO apvieno darbības, kas saistītas ar pudelēs pildītas olīveļļas tirgošanu. Ja RO kopīgi uzglabā olīveļļu, veic kopīgu iepildīšanu pudelēs un marķēšanu un pārvalda kopīgu izplatīšanas tīklu, šīs trīs RO darbības veido integrētu sistēmu pudelēs pildītas olīveļļas ražošanai, kas ietver ievērojamas ieguldījumu izmaksas. Ja tās olīveļļas apjoms, kuram piemēro šo integrēto sistēmu, aptver vismaz trešo daļu no RO komercializētā olīveļļas apjoma, šīm darbībām, tās vērtējot kopā, piemīt potenciāls radīt būtiskus izmaksu ietaupījumus salīdzinājumā ar situāciju, kurā olīveļļas ražotāji šīs darbības veic atsevišķi. Tādā gadījumā RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus un tādējādi atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem. |
| --- |

Darbību apvienošana

Piemēri situācijām, kurās TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzēto darbību apvienošana var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus vienkāršotās metodes piemērošanas kontekstā.

Daudzos gadījumos ir konstatēts, ka iepriekš aprakstītās efektivitāti veicinošās darbības rada būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja tās aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem apjomiem. Ja RO veic divas vai vairākas efektivitātes uzlabojumus radošās darbības, no kurām katra aptver apjomu, kas nepārsniedz pusi no RO komercializētā apjoma, šo darbību radītais efektivitātes uzlabojumu kopapjoms un/vai apvienojums var būt pietiekami būtisks, lai RO izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumus.

Ir iespējams, ka efektivitātes uzlabojumus radošās darbības aptver vienus un tos pašus apjomus (t. i., darbības pārklājas) vai aptver dažādus apjomus.

Ja efektivitātes uzlabojumus radošā darbība aptver ļoti mazu daļu (piemēram, 10 % vai 15 %) no apjomiem, kurus komercializē RO, ir maz ticams, ka tiks radīti būtiski efektivitātes uzlabojumi, jo atsevišķi tā rada nelielus efektivitātes uzlabojumus, un ir maz ticams, ka tās apvienošana ar citām darbībām būtiski palielinātu RO darbību radītos efektivitātes uzlabojumus. Tādējādi ir maz ticams, ka RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja tiktu veikta vienu papildu efektivitātes uzlabojumus radoša darbība, kas aptver ļoti mazu daļu no komercializētajiem apjomiem. Citiem vārdiem, maz ticams, ka RO izpildīs efektivitātes uzlabojumu kritērijus, veicot vienu papildu efektivitātes uzlabojumus radošu darbību, kas aptver ļoti mazu daļu no komercializētajiem apjomiem.

Turklāt, tā kā apjomradītie ietaupījumi nav lineāri, ar vienu noteikta apjoma darbību panāktie efektivitātes uzlabojumi ir lielāki nekā divu tādu efektivitātes uzlabojumu summa, kas panākti ar divām darbībām, kuras aptver pusi no attiecīgā apjoma. Savukārt efektivitātes uzlabojumi, kas panākti ar divām darbībām, kuras aptver pusi no apjoma, ir lielāki nekā triju tādu efektivitātes uzlabojumu summa, kas panākti ar trim darbībām, kuras aptver trešo daļu no apjoma. Rezultātā RO var izpildīt efektivitātes uzlabojumu kritērijus, apvienojot efektivitātes uzlabojumus radošas darbības, ja kopējais apjoms, ko aptver šī darbību apvienošana (attiecīgo darbību aptverto apjomu summa), ir lielāks nekā vienas atsevišķas darbības apjoms un ja kopējais apjoms palielinās ikreiz, kad tiek pievienota kāda darbība.

Attiecībā uz divām efektivitātes uzlabojumus radošām darbībām ir ticams, ka abu darbību apvienošana radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja to aptvertais apjoms pārsniegs 70 % no RO komercializētajiem apjomiem. Tādā gadījumā neviena darbība neaptver apjomu, kas ir mazāks par 20 % (citādi RO izpilda būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju ar otras darbības individuālu novērtējumu, t i., nav vajadzības to apvienot ar citu darbību). Ja vismaz viena darbība aptver apjomu, kas sasniedz vismaz 35 %, abu darbību radītais efektivitātes uzlabojumu kopapjoms un/vai apvienojums varētu būt pietiekami būtisks, lai RO izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju.

Attiecībā uz trim efektivitātes uzlabojumus radošām darbībām šo trīs darbību apvienošana varētu radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, ja šo triju darbību aptvertais apjoms kopā būtu lielāks par 100 % no RO komercializētajiem apjomiem. Tādā gadījumā neviena darbība neaptver apjomu, kas ir mazāks par 20 % (citādi RO izpilda būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju, veicot vienu no divām pārējām darbībām vai veicot abas pārējās darbības kopā). Ir iespējami vairāki trīs darbību apvienošanas varianti (piemēram, divas darbības aptver apjomu aptuveni 40 % apmērā katra un trešā darbība aptver aptuveni 20 % vai arī trīs darbības aptver apjomu 33 % apmērā katra, vai cits variants). Šo trīs darbību kopīgi radītie efektivitātes uzlabojumi varētu būt pietiekami būtiski, lai RO izpildītu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritēriju.

Maz ticams, ka jebkura darbība, ar kuru atsevišķi nepietiek, lai radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus (piem., IT pakalpojumu iepirkšana, vispārīga reklāma), apvienojumā ar citām darbībām radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus, tāpēc ir maz ticams, ka, apvienojot darbības, tā veicinātu būtisku efektivitātes uzlabojumu radīšanu.

i.   
  Divu darbību apvienošana, apjomi pārklājas

Piemēram, tas var notikt gadījumā, ja RO izmanto aprīkojumu, lai sajauktu dažāda veida graudaugus atbilstīgi klientu prasībām, un šajā nolūkā nodrošina graudaugu uzglabāšanu. Šīs abas integrētās darbības RO sniedz iespēju apmierināt to klientu prasības, kas pieprasa sajaukumus ar konkrētām īpašībām (piemēram, maizes ceptuvēm), ko lauksaimnieki atsevišķi nespētu izpildīt vispār vai arī nespētu izpildīt vajadzīgās kvalitātes/apjoma/laika vai cenas ziņā. Ja abas šīs RO darbības, vērtējot kopā, aptver vairāk nekā 70 % no RO komercializētā laukaugu apjoma, tām piemīt potenciāls radīt būtiskus izmaksu ietaupījumus salīdzinājumā ar situāciju, kurā atsevišķi ražotāji cenšas apmierināt pieprasījumu pēc konkrētiem graudaugu sajaukumiem, un var pat RO sniegt iespēju piedāvāt šādus sajaukumus gadījumos, kad biedri atsevišķi to nespētu. Tādā gadījumā RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus un tādējādi atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

ii.   
  Divu darbību apvienošana, apjomi nepārklājas

Piemēram, tas var notikt gadījumā, ja RO no tirgus iepērk daļu lopbarības, kas nepieciešama, lai tās biedri varētu izaudzēt liellopus, un RO biedri izmanto kopīgi iegādāto aprīkojumu, lai ražotu otru daļu lopbarības, kas nepieciešama liellopu audzēšanā. Ja abas šīs RO darbības, vērtējot kopā, aptver tādu lopbarības apjomu, kas atbilst vairāk nekā 70 % no RO komercializētā liellopu apjoma, tām piemīt potenciāls radīt būtiskus izmaksu ietaupījumus salīdzinājumā ar situāciju, kurā liellopu ražotāji lopbarību atsevišķi iepērk tirgū vai tā tiek ražota ar iekārtām, kuras tie iegādājušies atsevišķi. Tādā gadījumā RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus un tādējādi atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

iii.   
  Trīs darbību apvienošana, apjomi pārklājas

Darbību apvienošana gadījumā, kad neviena no darbībām neaptver vairāk nekā pusi no RO komercializētās olīveļļas, dažās situācijās varētu radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Piemēram, tas var notikt gadījumā, ja RO apvieno darbības, kas saistītas ar pudelēs pildītas olīveļļas tirgošanu. Ja RO kopīgi uzglabā olīveļļu, veic kopīgu iepildīšanu pudelēs un marķēšanu un pārvalda kopīgu izplatīšanas tīklu, šīs trīs RO darbības veido integrētu sistēmu pudelēs pildītas olīveļļas ražošanai, kas ietver ievērojamas ieguldījumu izmaksas. Ja tās olīveļļas apjoms, kuram piemēro šo integrēto sistēmu, aptver vismaz trešo daļu no RO komercializētā olīveļļas apjoma, šīm darbībām, tās vērtējot kopā, piemīt potenciāls radīt būtiskus izmaksu ietaupījumus salīdzinājumā ar situāciju, kurā olīveļļas ražotāji šīs darbības veic atsevišķi. Tādā gadījumā RO radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus un tādējādi atbilstu vienkāršotās metodes nosacījumiem.

| 79. | Iepriekš norādītie gadījumi, kuros tiek piemērota būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija vienkāršotā metode, paredz, ka viena noteikta efektivitāti uzlabojoša darbība aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem apjomiem. Nepieciešamie apjomi izņēmuma kārtā varētu būt mazāki, ņemot vērā ražošanas apjoma nelielas svārstības secīgos gados dabas/laika apstākļu dēļ. Tādā gadījumā būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs tiktu uzskatīts par izpildītu, ja darbība aptvertu vairāk nekā 40 % no apjoma, ko RO komercializējusi attiecīgajā gadā, un tikai attiecībā uz konkrēto gadu, un ja efektivitātes uzlabojumus radošā darbība citos gados aptvertu vairāk nekā pusi no apjomiem, ko RO komercializējusi. |
| --- | --- |

79.

Iepriekš norādītie gadījumi, kuros tiek piemērota būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija vienkāršotā metode, paredz, ka viena noteikta efektivitāti uzlabojoša darbība aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem apjomiem. Nepieciešamie apjomi izņēmuma kārtā varētu būt mazāki, ņemot vērā ražošanas apjoma nelielas svārstības secīgos gados dabas/laika apstākļu dēļ. Tādā gadījumā būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs tiktu uzskatīts par izpildītu, ja darbība aptvertu vairāk nekā 40 % no apjoma, ko RO komercializējusi attiecīgajā gadā, un tikai attiecībā uz konkrēto gadu, un ja efektivitātes uzlabojumus radošā darbība citos gados aptvertu vairāk nekā pusi no apjomiem, ko RO komercializējusi.

| 80. | Force majeure gadījumā (piem., ja uzglabāšanas infrastruktūra ir iznīcināta ugunsgrēkā), pat ja darbība tiek uz laiku apturēta, RO joprojām var izmantot atkāpi, ja vien tā apņemas nekavējoties veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu to situāciju, kāda tā bija pirms force majeure, un ja ir izpildītas citas atkāpes prasības. |
| --- | --- |

80.

Force majeure gadījumā (piem., ja uzglabāšanas infrastruktūra ir iznīcināta ugunsgrēkā), pat ja darbība tiek uz laiku apturēta, RO joprojām var izmantot atkāpi, ja vien tā apņemas nekavējoties veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu to situāciju, kāda tā bija pirms force majeure, un ja ir izpildītas citas atkāpes prasības.

| 81. | Visbeidzot, ja RO neatbilst vienkāršotās metodes nosacījumiem, tā tomēr var pierādīt atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, izmantojot alternatīvo metodi. |
| --- | --- |

81.

Visbeidzot, ja RO neatbilst vienkāršotās metodes nosacījumiem, tā tomēr var pierādīt atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, izmantojot alternatīvo metodi.

3.3.2.   Alternatīvā metode

| 82. | Ja RO neatbilst iepriekš aprakstītās vienkāršotās metodes nosacījumiem, tā, lai novērtētu atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, var izmantot alternatīvo metodi. Tas var būt nepieciešams, ja RO neatbilst vienkāršotās metodes nosacījumiem, bet uzskata, ka tās darbības tomēr atbilst būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam. Tas var būt nepieciešamas arī tāpēc, ka RO atrodas tādā situācijā, kas nav paredzēta vienkāršotajā metodē: RO, iespējams, veic darbības, uz kurām vienkāršotā metode neattiecas, vai arī RO vēl neveic darbības, kas dod efektivitātes uzlabojumus, proti, tas iespējams gadījumos, kad tiek veidota jauna RO, kad RO plāno izstrādāt jaunas integrācijas darbības utt. |
| --- | --- |

82.

Ja RO neatbilst iepriekš aprakstītās vienkāršotās metodes nosacījumiem, tā, lai novērtētu atbilstību būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam, var izmantot alternatīvo metodi. Tas var būt nepieciešams, ja RO neatbilst vienkāršotās metodes nosacījumiem, bet uzskata, ka tās darbības tomēr atbilst būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijam. Tas var būt nepieciešamas arī tāpēc, ka RO atrodas tādā situācijā, kas nav paredzēta vienkāršotajā metodē: RO, iespējams, veic darbības, uz kurām vienkāršotā metode neattiecas, vai arī RO vēl neveic darbības, kas dod efektivitātes uzlabojumus, proti, tas iespējams gadījumos, kad tiek veidota jauna RO, kad RO plāno izstrādāt jaunas integrācijas darbības utt.

| 83. | Izmantojot alternatīvo metodi, jānovērtē visas RO darbības un tas, vai dažas no šīm darbībām varētu radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kā rezultātā RO kopumā palīdzētu sasniegt KLP mērķus. Šajās pamatnostādnēs sniegtas dažas norādes par alternatīvo metodi, neaptverot visus iespējamos aspektus novērtēšanai ar šo metodi, jo šāda novērtēšana katrā gadījumā ir veicama atsevišķi. |
| --- | --- |

83.

Izmantojot alternatīvo metodi, jānovērtē visas RO darbības un tas, vai dažas no šīm darbībām varētu radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kā rezultātā RO kopumā palīdzētu sasniegt KLP mērķus. Šajās pamatnostādnēs sniegtas dažas norādes par alternatīvo metodi, neaptverot visus iespējamos aspektus novērtēšanai ar šo metodi, jo šāda novērtēšana katrā gadījumā ir veicama atsevišķi.

| 84. | Efektivitātes uzlabojumus var radīt arī citas darbības, kas nav uzskaitītas 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā. Šādos gadījumos, pamatojoties uz konkrētā gadījuma faktiem, jānovērtē, vai šādas RO darbības, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kas kopumā palīdzēs sasniegt KLP mērķus (53). |
| --- | --- |

84.

Efektivitātes uzlabojumus var radīt arī citas darbības, kas nav uzskaitītas 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā. Šādos gadījumos, pamatojoties uz konkrētā gadījuma faktiem, jānovērtē, vai šādas RO darbības, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kas kopumā palīdzēs sasniegt KLP mērķus (53).

| 85. | Alternatīvo metodi var izmantot arī tad, ja RO ir apņēmusies ieguldīt līdzekļus efektivitāti veicinošās darbībās, bet ieguldījuma rezultāti būs redzami tikai pēc noteikta laika, taču RO tikmēr jau pārdod produktus, lai nostiprinātu savu klātbūtni tirgū un nodrošinātu veikto ieguldījumu dzīvotspēju. Katram ieguldījumam vajadzīgs atšķirīgs īstenošanas periods. Taču vispārīgā gadījumā īstenošanai nevajadzētu ilgt vairāk kā vienu gadu, izņemot ļoti apjomīgus ieguldījumus (t. i., pārstrādes vai loģistikas iekārtās). |
| --- | --- |

85.

Alternatīvo metodi var izmantot arī tad, ja RO ir apņēmusies ieguldīt līdzekļus efektivitāti veicinošās darbībās, bet ieguldījuma rezultāti būs redzami tikai pēc noteikta laika, taču RO tikmēr jau pārdod produktus, lai nostiprinātu savu klātbūtni tirgū un nodrošinātu veikto ieguldījumu dzīvotspēju. Katram ieguldījumam vajadzīgs atšķirīgs īstenošanas periods. Taču vispārīgā gadījumā īstenošanai nevajadzētu ilgt vairāk kā vienu gadu, izņemot ļoti apjomīgus ieguldījumus (t. i., pārstrādes vai loģistikas iekārtās).

| 86. | Šādā gadījumā RO jāpierāda, ka tā ir finansiāli apņēmusies veikt attiecīgo darbību un ka tās īstenošana ir tikai laika jautājums, ņemot vērā neizbēgami nepieciešamo laiku (piem., ēkas būvniecībai). Ja RO spēj pierādīt šādu apņemšanos, tad, pamatojoties uz konkrētā gadījuma faktiem, jānovērtē, vai šādas RO jaunas darbības rada būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kas kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus (54). Ja attiecīgajā gadījumā runa ir par darbībām, kas uzskaitītas 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, novērtēšanu var veikt līdzīgi kā novērtēšanu saskaņā ar vienkāršoto metodi, ņemot vērā plānoto darbību veidu un nozīmīgumu (apjoma un izmaksu ziņā). Ja attiecīgajā gadījumā runa ir par darbībām, kas nav uzskaitītas 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, jāveic individuāls novērtējums. Ja praksē konkrēto darbību galu galā neizdodas veikt no RO neatkarīgu iemeslu dēļ, RO tomēr vēl var izmantot atkāpi uz tādu laiku pēc attiecīgā notikuma, kas nepieciešams to līgumslēgšanas sarunu izbeigšanai, kuras traucē sasniegt KLP mērķus (sk. laukaugu piemēru 4.3. iedaļā). |
| --- | --- |

86.

Šādā gadījumā RO jāpierāda, ka tā ir finansiāli apņēmusies veikt attiecīgo darbību un ka tās īstenošana ir tikai laika jautājums, ņemot vērā neizbēgami nepieciešamo laiku (piem., ēkas būvniecībai). Ja RO spēj pierādīt šādu apņemšanos, tad, pamatojoties uz konkrētā gadījuma faktiem, jānovērtē, vai šādas RO jaunas darbības rada būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kas kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus (54). Ja attiecīgajā gadījumā runa ir par darbībām, kas uzskaitītas 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, novērtēšanu var veikt līdzīgi kā novērtēšanu saskaņā ar vienkāršoto metodi, ņemot vērā plānoto darbību veidu un nozīmīgumu (apjoma un izmaksu ziņā). Ja attiecīgajā gadījumā runa ir par darbībām, kas nav uzskaitītas 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā, jāveic individuāls novērtējums. Ja praksē konkrēto darbību galu galā neizdodas veikt no RO neatkarīgu iemeslu dēļ, RO tomēr vēl var izmantot atkāpi uz tādu laiku pēc attiecīgā notikuma, kas nepieciešams to līgumslēgšanas sarunu izbeigšanai, kuras traucē sasniegt KLP mērķus (sk. laukaugu piemēru 4.3. iedaļā).

3.4.   Attiecības starp RO un biedriem

| 87. | Atkāpes piemērošana nav atkarīga no tā, vai ražotājs nodod vai nenodod RO īpašumtiesības uz konkrēto(-ajiem) produktu(-iem), jo atkāpe ir piemērojama abos gadījumos (55). Lai izmantotu atkāpi, nav prasības nodot īpašumtiesības. |
| --- | --- |

87.

Atkāpes piemērošana nav atkarīga no tā, vai ražotājs nodod vai nenodod RO īpašumtiesības uz konkrēto(-ajiem) produktu(-iem), jo atkāpe ir piemērojama abos gadījumos (55). Lai izmantotu atkāpi, nav prasības nodot īpašumtiesības.

| 88. | Tomēr atkāpes piemērošana paredz divas prasības attiecībām starp RO un tās biedriem (56):






  a) | attiecīgie ražotāji nedrīkst būt citas tādas RO biedri, kura arī to vārdā risina līgumslēgšanas sarunas par to pašu produktu. Citiem vārdiem sakot, ražotājs nedrīkst attiecībā uz konkrētu produktu nodot citai RO tiesības risināt līgumslēgšanas sarunas par tā produktiem kopā ar citu ražotāju produktiem. Tomēr ražotājs vienlaikus var to pašu produktu pats tieši pārdot tirgū, kā arī var pārdot citus produktus ar citas RO starpniecību; |
| --- | --- | --- |

88.

Tomēr atkāpes piemērošana paredz divas prasības attiecībām starp RO un tās biedriem (56):

a)

attiecīgie ražotāji nedrīkst būt citas tādas RO biedri, kura arī to vārdā risina līgumslēgšanas sarunas par to pašu produktu. Citiem vārdiem sakot, ražotājs nedrīkst attiecībā uz konkrētu produktu nodot citai RO tiesības risināt līgumslēgšanas sarunas par tā produktiem kopā ar citu ražotāju produktiem. Tomēr ražotājs vienlaikus var to pašu produktu pats tieši pārdot tirgū, kā arī var pārdot citus produktus ar citas RO starpniecību;

| b) | RO var risināt sarunas, ja uz attiecīgo produktu neattiecas piegādes pienākums, kas izriet no ražotāja līdzdalības kooperatīvā, kurš pats nav attiecīgās ražotāju organizācijas biedrs, atbilstoši nosacījumiem, kas paredzēti kooperatīva statūtos vai noteikumos un lēmumos, kuri paredzēti šajos statūtos vai pieņemti atbilstoši šiem statūtiem. Tādējādi TKO regulas 169., 170. un 171. pantu nevar uzskatīt par pamatu neatbilstībai piegādes pienākumam attiecībā pret kooperatīviem. |
| --- | --- |

b)

RO var risināt sarunas, ja uz attiecīgo produktu neattiecas piegādes pienākums, kas izriet no ražotāja līdzdalības kooperatīvā, kurš pats nav attiecīgās ražotāju organizācijas biedrs, atbilstoši nosacījumiem, kas paredzēti kooperatīva statūtos vai noteikumos un lēmumos, kuri paredzēti šajos statūtos vai pieņemti atbilstoši šiem statūtiem. Tādējādi TKO regulas 169., 170. un 171. pantu nevar uzskatīt par pamatu neatbilstībai piegādes pienākumam attiecībā pret kooperatīviem.

3.5.   Produktu apjoma ierobežojums

| 89. | Atkāpei ir noteikti kvantitatīvi ierobežojumi (57). |
| --- | --- |

89.

Atkāpei ir noteikti kvantitatīvi ierobežojumi (57).

| 90. | Liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarē atkāpe ir piemērojama, ja produkta apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas un kas tiek saražots konkrētā dalībvalstī, nepārsniedz 15 % no katra TKO regulas attiecīgi 170. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 171. panta 1. punkta a)–l) apakšpunktā minētā produkta kopējā attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

90.

Liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarē atkāpe ir piemērojama, ja produkta apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas un kas tiek saražots konkrētā dalībvalstī, nepārsniedz 15 % no katra TKO regulas attiecīgi 170. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 171. panta 1. punkta a)–l) apakšpunktā minētā produkta kopējā attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjoma.

| 91. | Olīveļļas nozarē atkāpe ir piemērojama tikai tad, ja olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas un kas tiek saražots konkrētā dalībvalstī, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus; cilvēku uzturam paredzēto olīveļļu nošķir no olīveļļas citiem izmantojumiem. Sīkāka informācija par konkrētā tirgus noteikšanu šajās pamatnostādnēs ir sniegta attiecīgajā iedaļā par olīveļļas nozari. |
| --- | --- |

91.

Olīveļļas nozarē atkāpe ir piemērojama tikai tad, ja olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas un kas tiek saražots konkrētā dalībvalstī, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus; cilvēku uzturam paredzēto olīveļļu nošķir no olīveļļas citiem izmantojumiem. Sīkāka informācija par konkrētā tirgus noteikšanu šajās pamatnostādnēs ir sniegta attiecīgajā iedaļā par olīveļļas nozari.

| 92. | TKO regulas 169., 170. un 171. pantā saistībā ar tirgus varas ierobežojumu noteikšanu ražošanai ir izmantota frāze “kādā konkrētā dalībvalstī”. Tādējādi, ja RO savu biedru vārdā risina sarunas par piegādi vairākās dalībvalstīs, tad šo produktu apjoms katrā dalībvalstī nedrīkst pārsniegt 15 % no liellopu un teļa gaļas un laukaugu kopējā attiecīgās dalībvalsts valsts ražošanas apjoma un 20 % no olīveļļas konkrētā tirgus. |
| --- | --- |

92.

TKO regulas 169., 170. un 171. pantā saistībā ar tirgus varas ierobežojumu noteikšanu ražošanai ir izmantota frāze “kādā konkrētā dalībvalstī”. Tādējādi, ja RO savu biedru vārdā risina sarunas par piegādi vairākās dalībvalstīs, tad šo produktu apjoms katrā dalībvalstī nedrīkst pārsniegt 15 % no liellopu un teļa gaļas un laukaugu kopējā attiecīgās dalībvalsts valsts ražošanas apjoma un 20 % no olīveļļas konkrētā tirgus.

| 93. | Ja sākumā šī daļa nepārsniedz 15 % no liellopu un teļa gaļas vai laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma (58) vai 20 % no olīveļļas konkrētā tirgus, bet pēc tam pieaug, nepārsniedzot 20 % no liellopu un teļa gaļas vai laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma un 25 % no olīveļļas konkrētā tirgus, TKO regulas 169., 170. un 171. pantā noteikto atkāpi turpina piemērot vienu kalendāro gadu pēc tā gada, kurā tika pārsniegti 15 % no liellopu un teļa gaļas vai laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma vai 20 % no olīveļļas konkrētā tirgus. |
| --- | --- |

93.

Ja sākumā šī daļa nepārsniedz 15 % no liellopu un teļa gaļas vai laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma (58) vai 20 % no olīveļļas konkrētā tirgus, bet pēc tam pieaug, nepārsniedzot 20 % no liellopu un teļa gaļas vai laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma un 25 % no olīveļļas konkrētā tirgus, TKO regulas 169., 170. un 171. pantā noteikto atkāpi turpina piemērot vienu kalendāro gadu pēc tā gada, kurā tika pārsniegti 15 % no liellopu un teļa gaļas vai laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma vai 20 % no olīveļļas konkrētā tirgus.

| 94. | Eiropas Komisija 2014. gadā ES Oficiālajā Vēstnesī publicēja attiecīgos valsts ražošanas apjomu rādītājus (59). Aktuālā informācija ir pieejama Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē (60). Attiecīgos datus par dalībvalstu ražošanas apjomu aprēķina, pamatojoties uz t. s. olimpisko vidējo rādītāju (61) piecu iepriekšējo gadu laikā, lai būtu iespējams sniegt stabilu bāzes vērtību, ko neietekmē ikgadējas variācijas. |
| --- | --- |

94.

Eiropas Komisija 2014. gadā ES Oficiālajā Vēstnesī publicēja attiecīgos valsts ražošanas apjomu rādītājus (59). Aktuālā informācija ir pieejama Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē (60). Attiecīgos datus par dalībvalstu ražošanas apjomu aprēķina, pamatojoties uz t. s. olimpisko vidējo rādītāju (61) piecu iepriekšējo gadu laikā, lai būtu iespējams sniegt stabilu bāzes vērtību, ko neietekmē ikgadējas variācijas.

| 95. | Šie robežlielumi neierobežo RO iespējas savu biedru vārdā risināt sarunas par lielākiem apjomiem. Šādā gadījumā atkāpe nebūtu piemērojama, jo tā attiecas vienīgi uz tādām līgumslēgšanas sarunām, kuras atbilst šajās Pamatnostādnēs izskaidrotajiem nosacījumiem. Gadījumā, kad RO risina sarunas par lielākiem apjomiem, tai jānovērtē savas darbības saskaņā ar citiem konkurences noteikumiem un atkāpēm, kas norādīti un izskaidroti iepriekš 2. iedaļā. |
| --- | --- |

95.

Šie robežlielumi neierobežo RO iespējas savu biedru vārdā risināt sarunas par lielākiem apjomiem. Šādā gadījumā atkāpe nebūtu piemērojama, jo tā attiecas vienīgi uz tādām līgumslēgšanas sarunām, kuras atbilst šajās Pamatnostādnēs izskaidrotajiem nosacījumiem. Gadījumā, kad RO risina sarunas par lielākiem apjomiem, tai jānovērtē savas darbības saskaņā ar citiem konkurences noteikumiem un atkāpēm, kas norādīti un izskaidroti iepriekš 2. iedaļā.

3.6.   Paziņošanas pienākums

| 96. | Lai izmantotu atkāpi (62), RO ir savas darbības vietas dalībvalsts kompetentās iestādes jāinformē par attiecīgo produktu ražošanas apjomu, par kuru RO savu biedru vārdā risina sarunas. Attiecīgās kompetentās iestādes nosaka katra dalībvalsts. |
| --- | --- |

96.

Lai izmantotu atkāpi (62), RO ir savas darbības vietas dalībvalsts kompetentās iestādes jāinformē par attiecīgo produktu ražošanas apjomu, par kuru RO savu biedru vārdā risina sarunas. Attiecīgās kompetentās iestādes nosaka katra dalībvalsts.

| 97. | Pienākums informēt attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par ražošanas apjomu, uz kuru attiecas līgumslēgšanas sarunas, nenozīmē, ka attiecīgajai valsts iestādei būtu jāsniedz atļauja risināt līgumslēgšanas sarunas. |
| --- | --- |

97.

Pienākums informēt attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par ražošanas apjomu, uz kuru attiecas līgumslēgšanas sarunas, nenozīmē, ka attiecīgajai valsts iestādei būtu jāsniedz atļauja risināt līgumslēgšanas sarunas.

3.7.   Aizsardzības pasākumi

3.7.1.   Ievads

| 98. | 5. punkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredz aizsardzības mehānismu, ar kuru dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropas Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras konkrētā gadījumā lemt par to, ka konkrētas RO veiktās sarunas būtu jāatsāk vai ka tās nedrīkstētu tikt risinātas. |
| --- | --- |

98.

5. punkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredz aizsardzības mehānismu, ar kuru dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropas Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras konkrētā gadījumā lemt par to, ka konkrētas RO veiktās sarunas būtu jāatsāk vai ka tās nedrīkstētu tikt risinātas.

| 99. | Ja RO risinātās sarunas aptver tikai vienas dalībvalsts teritoriju, aizsardzības pasākumus piemēros šīs dalībvalsts kompetentā iestāde. Ja RO risinātās sarunas aptver vairāku dalībvalstu teritoriju, aizsardzības pasākumus piemēros Eiropas Komisija. Turpmāk tekstā dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Komisija ir kopīgi apzīmētas kā “kompetentās konkurences iestādes”. |
| --- | --- |

99.

Ja RO risinātās sarunas aptver tikai vienas dalībvalsts teritoriju, aizsardzības pasākumus piemēros šīs dalībvalsts kompetentā iestāde. Ja RO risinātās sarunas aptver vairāku dalībvalstu teritoriju, aizsardzības pasākumus piemēros Eiropas Komisija. Turpmāk tekstā dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Komisija ir kopīgi apzīmētas kā “kompetentās konkurences iestādes”.

| 100. | TKO regulas attiecīgi 169., 170. un 171. panta 5. punktā paredzētā aizsardzības klauzula ir izņēmums no atkāpes un līdz ar to tā ir jāinterpretē šauri. |
| --- | --- |

100.

TKO regulas attiecīgi 169., 170. un 171. panta 5. punktā paredzētā aizsardzības klauzula ir izņēmums no atkāpes un līdz ar to tā ir jāinterpretē šauri.

| 101. | Kompetentā konkurences iestāde var izmantot aizsardzības klauzulu, pat ja RO veiktajām sarunām noteiktie kvantitatīvie sliekšņi (15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjoma liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarē un 20 % no konkrētā tirgus olīveļļas nozarē) ir pilnībā ievēroti. |
| --- | --- |

101.

Kompetentā konkurences iestāde var izmantot aizsardzības klauzulu, pat ja RO veiktajām sarunām noteiktie kvantitatīvie sliekšņi (15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjoma liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarē un 20 % no konkrētā tirgus olīveļļas nozarē) ir pilnībā ievēroti.

| 102. | Kompetentā konkurences iestāde šo aizsardzības mehānismu var izmantot šādās konkrētās trīs situācijās:






  a) | ja tā uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu konkurences izslēgšanu; |
| --- | --- | --- |

102.

Kompetentā konkurences iestāde šo aizsardzības mehānismu var izmantot šādās konkrētās trīs situācijās:

a)

ja tā uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu konkurences izslēgšanu;

| b) | ja tā uzskata, ka produkts, uz kuru attiecas sarunas, pieder atsevišķam tirgum, ņemot vērā tā īpašās iezīmes vai tā paredzēto izmantojumu, un ka šādas kolektīvas sarunas aptvertu vairāk nekā 15 % no šā tirgus valsts ražošanas apjoma (63); |
| --- | --- |

b)

ja tā uzskata, ka produkts, uz kuru attiecas sarunas, pieder atsevišķam tirgum, ņemot vērā tā īpašās iezīmes vai tā paredzēto izmantojumu, un ka šādas kolektīvas sarunas aptvertu vairāk nekā 15 % no šā tirgus valsts ražošanas apjoma (63);

| c) | ja tā uzskata, ka ir apdraudēti KLP mērķi. |
| --- | --- |

c)

ja tā uzskata, ka ir apdraudēti KLP mērķi.

| 103. | Visos trīs gadījumos kompetento konkurences iestāžu rīcība saskaņā ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu nav uzskatāma par sankciju saistībā ar konkurences noteikumu pārkāpumu, bet gan par preventīvu pasākumu. |
| --- | --- |

103.

Visos trīs gadījumos kompetento konkurences iestāžu rīcība saskaņā ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu nav uzskatāma par sankciju saistībā ar konkurences noteikumu pārkāpumu, bet gan par preventīvu pasākumu.

| 104. | Līdz kompetentā konkurences iestāde pieņem lēmumu par to, ka sarunas būtu jāatsāk vai ka tās vispār nedrīkstētu notikt, tiek uzskatīts, ka RO, kuras risina sarunas saskaņā ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu, ir likumīgas. Tādējādi pirms šāda lēmuma pieņemšanas dienas sarunām, kuras RO veic atbilstoši TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem, nevar noteikt sankcijas saskaņā ar vispārīgajām ES konkurences tiesībām. |
| --- | --- |

104.

Līdz kompetentā konkurences iestāde pieņem lēmumu par to, ka sarunas būtu jāatsāk vai ka tās vispār nedrīkstētu notikt, tiek uzskatīts, ka RO, kuras risina sarunas saskaņā ar TKO regulas 169., 170. un 171. pantu, ir likumīgas. Tādējādi pirms šāda lēmuma pieņemšanas dienas sarunām, kuras RO veic atbilstoši TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem, nevar noteikt sankcijas saskaņā ar vispārīgajām ES konkurences tiesībām.

| 105. | Attiecīgi, ja RO ievēro kompetentās konkurences iestādes lēmumu par līgumslēgšanas sarunu atkārtotu risināšanu vai atcelšanu, RO ir atbildīga tikai par tām līgumslēgšanas sarunām, kuras notikušas pēc šā datuma. |
| --- | --- |

105.

Attiecīgi, ja RO ievēro kompetentās konkurences iestādes lēmumu par līgumslēgšanas sarunu atkārtotu risināšanu vai atcelšanu, RO ir atbildīga tikai par tām līgumslēgšanas sarunām, kuras notikušas pēc šā datuma.

| 106. | Tomēr pēc tam, kad kompetentā konkurences iestāde ir pieņēmusi lēmumu par to, ka attiecīgās sarunas būtu jāatsāk vai ka tās vispār nedrīkstētu notikt, atkāpi vairs nevar piemērot. Tādējādi, ja RO pēc kompetentās konkurences iestādes lēmuma pieņemšanas dienas neievēro lēmumu un turpina sarunu risināšanu vai noslēgto līgumu īstenošanu, saistībā ar RO rīcību var uzsākt procesu saskaņā ar vispārīgajām konkurences tiesībām. |
| --- | --- |

106.

Tomēr pēc tam, kad kompetentā konkurences iestāde ir pieņēmusi lēmumu par to, ka attiecīgās sarunas būtu jāatsāk vai ka tās vispār nedrīkstētu notikt, atkāpi vairs nevar piemērot. Tādējādi, ja RO pēc kompetentās konkurences iestādes lēmuma pieņemšanas dienas neievēro lēmumu un turpina sarunu risināšanu vai noslēgto līgumu īstenošanu, saistībā ar RO rīcību var uzsākt procesu saskaņā ar vispārīgajām konkurences tiesībām.

3.7.2.   Konkurences izslēgšana

| 107. | Attiecībā uz pirmo gadījumu, kad kompetentā konkurences iestāde iejaucas, lai novērstu konkurences izslēgšanu, pārdošana vai līgumi, par kuriem RO risina sarunas savu biedru vārdā, var būt pilnībā atbilstīgi TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem, bet tajos var būt noteikumi, kas ierobežo konkurenci, pārsniedzot līdzekļus, kas vajadzīgi piegādes koncentrācijas nodrošināšanai, t. i., līgumslēgšanas sarunām (t. i., noteikumi, kas nav 169., 170. un 171. panta nosacījumos, piemēram, ekskluzivitātes noteikums, kuram var būt negatīva ietekme uz konkurenci tirgū, kurā darbojas ierobežots skaits dalībnieku, kuriem visiem jāievēro ekskluzivitātes nosacījumi). |
| --- | --- |

107.

Attiecībā uz pirmo gadījumu, kad kompetentā konkurences iestāde iejaucas, lai novērstu konkurences izslēgšanu, pārdošana vai līgumi, par kuriem RO risina sarunas savu biedru vārdā, var būt pilnībā atbilstīgi TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem, bet tajos var būt noteikumi, kas ierobežo konkurenci, pārsniedzot līdzekļus, kas vajadzīgi piegādes koncentrācijas nodrošināšanai, t. i., līgumslēgšanas sarunām (t. i., noteikumi, kas nav 169., 170. un 171. panta nosacījumos, piemēram, ekskluzivitātes noteikums, kuram var būt negatīva ietekme uz konkurenci tirgū, kurā darbojas ierobežots skaits dalībnieku, kuriem visiem jāievēro ekskluzivitātes nosacījumi).

| 108. | Ja kompetentā konkurences iestāde iejaucas, lai novērstu konkurences izslēgšanu, tās mērķis ir saglabāt sāncensību starp ražotājiem un konkurences procesus. Šādā analīzē jāņem vērā gan faktiskā, gan potenciālā konkurence (64). Konkurence var tikt izslēgta, ja kādā konkrētajā tirgū tiek pilnībā izslēgts viens no tās svarīgākajiem elementiem. Tas jo īpaši attiecas uz cenu konkurenci (65) vai konkurenci inovācijas jomā. Citi elementi, kas ietekmē konkurences izslēgšanas analīzi, cita starpā ir šādi: tirgus daļas plašākā analīzes kontekstā, kurā tiek vērtēta konkurentu faktiskā konkurētspēja un to stimuli konkurēt (66), konkurences mazināšanās, ko rada līgumslēgšanas sarunas, spēja īstenot cenu paaugstināšanu un noturēt paaugstinātās cenas, šķēršļi jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū. Papildu informāciju par konkurences izslēgšanas novērtējumu skatīt (pēc analoģijas) 2. iedaļā Pamatnostādnēs par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu [šobrīd LESD 101. panta 3. punkts] (67). |
| --- | --- |

108.

Ja kompetentā konkurences iestāde iejaucas, lai novērstu konkurences izslēgšanu, tās mērķis ir saglabāt sāncensību starp ražotājiem un konkurences procesus. Šādā analīzē jāņem vērā gan faktiskā, gan potenciālā konkurence (64). Konkurence var tikt izslēgta, ja kādā konkrētajā tirgū tiek pilnībā izslēgts viens no tās svarīgākajiem elementiem. Tas jo īpaši attiecas uz cenu konkurenci (65) vai konkurenci inovācijas jomā. Citi elementi, kas ietekmē konkurences izslēgšanas analīzi, cita starpā ir šādi: tirgus daļas plašākā analīzes kontekstā, kurā tiek vērtēta konkurentu faktiskā konkurētspēja un to stimuli konkurēt (66), konkurences mazināšanās, ko rada līgumslēgšanas sarunas, spēja īstenot cenu paaugstināšanu un noturēt paaugstinātās cenas, šķēršļi jaunu dalībnieku ienākšanai tirgū. Papildu informāciju par konkurences izslēgšanas novērtējumu skatīt (pēc analoģijas) 2. iedaļā Pamatnostādnēs par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu [šobrīd LESD 101. panta 3. punkts] (67).

| 109. | Tomēr, ja piegādes līgumi, ko RO noslēgusi savu biedru vārdā, atbilst TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem un šajos līgumos nav noteikumu, kas ierobežotu konkurenci, pārsniedzot līdzekļus, kas vajadzīgi minētajos pantos paredzētās piegādes koncentrācijas nodrošināšanai, ar šiem līgumiem nav pārkāpts LESD 101. pants. |
| --- | --- |

109.

Tomēr, ja piegādes līgumi, ko RO noslēgusi savu biedru vārdā, atbilst TKO regulas 169., 170. un 171. panta nosacījumiem un šajos līgumos nav noteikumu, kas ierobežotu konkurenci, pārsniedzot līdzekļus, kas vajadzīgi minētajos pantos paredzētās piegādes koncentrācijas nodrošināšanai, ar šiem līgumiem nav pārkāpts LESD 101. pants.

3.7.3.   Mazāks konkrētais produktu tirgus ar negatīvu ietekmi uz konkurenci

| 110. | Otrajā gadījumā kompetentā konkurences iestāde var nolemt, ka sarunas būtu jāatsāk vai ka tās vispār nedrīkstētu notikt, ja tā konstatē, ka:






  a) | konkrētais produktu, par kuriem risina sarunas, (nevis ģeogrāfiskais) tirgus liellopu un teļa gaļas vai laukaugu nozarē ir mazāks, nekā definēts TKO regulas 170. un 171. pantā; |
| --- | --- | --- |

110.

Otrajā gadījumā kompetentā konkurences iestāde var nolemt, ka sarunas būtu jāatsāk vai ka tās vispār nedrīkstētu notikt, ja tā konstatē, ka:

a)

konkrētais produktu, par kuriem risina sarunas, (nevis ģeogrāfiskais) tirgus liellopu un teļa gaļas vai laukaugu nozarē ir mazāks, nekā definēts TKO regulas 170. un 171. pantā;

| b) | attiecīgajām sarunām būtu negatīva ietekme uz konkurenci šajos mazākajos tirgos. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām sarunām būtu negatīva ietekme uz konkurenci šajos mazākajos tirgos.

Šis noteikums neattiecas uz olīveļļas nozari, jo TKO regulas 169. pantā konkrētais tirgus nav definēts.

3.7.4.   Apdraudēta KLP mērķu sasniegšana

| 111. | Trešais gadījums, kad kompetentā konkurences iestāde var iejaukties, ir saistīts ar konstatējumu, ka turpmākas RO integrācijas darbības apdraud KLP mērķu sasniegšanu. Šāds gadījums ir iespējams, ja RO ir veikusi pašnovērtējumu, izmantojot vienkāršoto metodi. Ar šo metodi tiek pieņemts, ka tad, ja izpildīti attiecīgie kritēriji, RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. Konkurences iestāde var konstatēt, ka praksē tas nenotiek, pat ja attiecīgie kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

111.

Trešais gadījums, kad kompetentā konkurences iestāde var iejaukties, ir saistīts ar konstatējumu, ka turpmākas RO integrācijas darbības apdraud KLP mērķu sasniegšanu. Šāds gadījums ir iespējams, ja RO ir veikusi pašnovērtējumu, izmantojot vienkāršoto metodi. Ar šo metodi tiek pieņemts, ka tad, ja izpildīti attiecīgie kritēriji, RO darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus. Konkurences iestāde var konstatēt, ka praksē tas nenotiek, pat ja attiecīgie kritēriji ir izpildīti.

4.   ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTAJĀM NOZARĒM

4.1.   Olīveļļa

4.1.1.   Piemēri par atkāpes piemērošanu olīveļļas nozarē

| 112. | Šajā pamatnostādņu iedaļā ar turpmāk izklāstīto piemēru palīdzību ir aplūkoti konkrētu TKO regulas noteikumu piemērošanas praktiskie aspekti olīveļļas nozarē. |
| --- | --- |

112.

Šajā pamatnostādņu iedaļā ar turpmāk izklāstīto piemēru palīdzību ir aplūkoti konkrētu TKO regulas noteikumu piemērošanas praktiskie aspekti olīveļļas nozarē.

| 113. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 169. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas olīveļļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.












  Situācija. | Konkrētā reģionā vairāki olīvu audzētāji ir izveidojuši vairākas nesaistītas RO, kuras ražo olīveļļu, pārstrādājot savu biedru piegādātās olīvas. RO saviem biedriem iepērk arī fitosanitāros līdzekļus, mēslošanas līdzekļus, aprīkojumu utt. un nodrošina olīvu audzēšanas kvalitātes kontroli.
  Savukārt šīs RO ir izveidojušas otrā līmeņa RO, kurai tās piegādā visu savu produkciju. Šī otrā līmeņa RO pirmā līmeņa RO saražoto olīveļļu transportē uz savām telpām, kur tiek veikta sajaukšana un iepildīšana pudelēs (ja nenotiek pārdošana vairumā). Otrā līmeņa RO savu biedru vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem ar mazumtirgotājiem, t. i., tā risina līgumslēgšanas sarunas. Tā veic arī tirdzniecības un reklāmas darbības. Turklāt tā sniedz konsultācijas par fitosanitārajiem līdzekļiem un nodrošina kvalitātes kontroli pirmā līmeņa RO audzētājiem/biedriem. Gan pirmā līmeņa RO, gan otrā līmeņa RO ir atzītas attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar TKO regulas prasībām. Olīveļļas apjoms, par kuru otrā līmeņa RO risina līgumslēgšanas sarunas, veido 17,4 % no konkrētā tirgus. Otrā līmeņa RO, kura risina līgumslēgšanas sarunas, ir paziņojusi valsts iestādēm olīveļļas apjomu, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Otrā līmeņa RO ir atzīta kā RO vai ROA atkarībā no attiecīgajā dalībvalstī piemērojamajiem noteikumiem. Otrā līmeņa RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž olīveļļu tirgū. Olīveļļas apjoms, par kuru otrā līmeņa RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus. Olīveļļas apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. Pirmā līmeņa RO un otrā līmeņa RO veic TKO regulas 169. pantā uzskaitītās darbības, ar kurām, visticamāk, tiek radīti efektivitātes uzlabojumi. Attiecīgās pirmā līmeņa RO darbības ir kopīga ražošana, resursu iegāde un kvalitātes kontrole, un attiecīgās otrā līmeņa RO darbības ir kopīga transportēšana, iepildīšana pudelēs, kvalitātes kontrole, tirdzniecība un reklāma. Šīs darbības attiecas uz visu apjomu, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas. Attiecīgi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi otrā līmeņa RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama. |

113.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 169. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas olīveļļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.

Situācija.

Konkrētā reģionā vairāki olīvu audzētāji ir izveidojuši vairākas nesaistītas RO, kuras ražo olīveļļu, pārstrādājot savu biedru piegādātās olīvas. RO saviem biedriem iepērk arī fitosanitāros līdzekļus, mēslošanas līdzekļus, aprīkojumu utt. un nodrošina olīvu audzēšanas kvalitātes kontroli.

Savukārt šīs RO ir izveidojušas otrā līmeņa RO, kurai tās piegādā visu savu produkciju. Šī otrā līmeņa RO pirmā līmeņa RO saražoto olīveļļu transportē uz savām telpām, kur tiek veikta sajaukšana un iepildīšana pudelēs (ja nenotiek pārdošana vairumā). Otrā līmeņa RO savu biedru vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem ar mazumtirgotājiem, t. i., tā risina līgumslēgšanas sarunas. Tā veic arī tirdzniecības un reklāmas darbības. Turklāt tā sniedz konsultācijas par fitosanitārajiem līdzekļiem un nodrošina kvalitātes kontroli pirmā līmeņa RO audzētājiem/biedriem. Gan pirmā līmeņa RO, gan otrā līmeņa RO ir atzītas attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar TKO regulas prasībām. Olīveļļas apjoms, par kuru otrā līmeņa RO risina līgumslēgšanas sarunas, veido 17,4 % no konkrētā tirgus. Otrā līmeņa RO, kura risina līgumslēgšanas sarunas, ir paziņojusi valsts iestādēm olīveļļas apjomu, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas.

Analīze.

Otrā līmeņa RO ir atzīta kā RO vai ROA atkarībā no attiecīgajā dalībvalstī piemērojamajiem noteikumiem. Otrā līmeņa RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž olīveļļu tirgū. Olīveļļas apjoms, par kuru otrā līmeņa RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus. Olīveļļas apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. Pirmā līmeņa RO un otrā līmeņa RO veic TKO regulas 169. pantā uzskaitītās darbības, ar kurām, visticamāk, tiek radīti efektivitātes uzlabojumi. Attiecīgās pirmā līmeņa RO darbības ir kopīga ražošana, resursu iegāde un kvalitātes kontrole, un attiecīgās otrā līmeņa RO darbības ir kopīga transportēšana, iepildīšana pudelēs, kvalitātes kontrole, tirdzniecība un reklāma. Šīs darbības attiecas uz visu apjomu, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas. Attiecīgi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi otrā līmeņa RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama.

| 114. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 169. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas olīveļļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.












  Situācija: | Reģionā vairāki olīveļļas ražotāji izveido RO, lai kopīgi pārstrādātu olīveļļu. RO arī kopīgi apsaimnieko atkritumus, kas ir tieši saistīti ar olīveļļas ražošanu. RO atkritumus izkaltē un pārveido par granulām, ko izmanto kā atjaunojamās enerģijas avotu. Ziemas mēnešos RO šīs granulas izmanto apkurei. Turklāt RO ar mazumtirgotājiem un pārtikas rūpniecības klientiem savu biedru vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem, t. i., risina līgumslēgšanas sarunas. Kopīgā olīvu pārstrāde un kopīgā atkritumu apsaimniekošana veido 80 % no RO komercializētā olīveļļas apjoma. RO komercializētās olīveļļas apjoms veido 2,4 % no konkrētā olīveļļas tirgus. RO ir paziņojusi valsts iestādēm olīveļļas apjomu, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas. |
| --- | --- | --- |
| Analīze: | Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž olīveļļu tirgū. Olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus. Olīveļļas apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 169. pantā uzskaitītās darbības, ar kurām, visticamāk, tiek radīti efektivitātes uzlabojumi, proti, kopīgu pārstrādi un ar olīveļļas ražošanu tiešā veidā saistīto atkritumu apsaimniekošanu. Abas darbības, proti, RO veiktā kopīgā pārstrāde un atkritumu apsaimniekošana, aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem apjomiem. Kopīgā pārstrāde pati par sevi aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētās olīveļļas apjoma. Tāpēc RO, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Šajā gadījumā nav vajadzības atsevišķi analizēt ar olīveļļas ražošanu tiešā veidā saistīto atkritumu apsaimniekošanu. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama. |

114.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 169. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas olīveļļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.

Situācija:

Reģionā vairāki olīveļļas ražotāji izveido RO, lai kopīgi pārstrādātu olīveļļu. RO arī kopīgi apsaimnieko atkritumus, kas ir tieši saistīti ar olīveļļas ražošanu. RO atkritumus izkaltē un pārveido par granulām, ko izmanto kā atjaunojamās enerģijas avotu. Ziemas mēnešos RO šīs granulas izmanto apkurei. Turklāt RO ar mazumtirgotājiem un pārtikas rūpniecības klientiem savu biedru vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem, t. i., risina līgumslēgšanas sarunas. Kopīgā olīvu pārstrāde un kopīgā atkritumu apsaimniekošana veido 80 % no RO komercializētā olīveļļas apjoma. RO komercializētās olīveļļas apjoms veido 2,4 % no konkrētā olīveļļas tirgus. RO ir paziņojusi valsts iestādēm olīveļļas apjomu, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas.

Analīze:

Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž olīveļļu tirgū. Olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus. Olīveļļas apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 169. pantā uzskaitītās darbības, ar kurām, visticamāk, tiek radīti efektivitātes uzlabojumi, proti, kopīgu pārstrādi un ar olīveļļas ražošanu tiešā veidā saistīto atkritumu apsaimniekošanu. Abas darbības, proti, RO veiktā kopīgā pārstrāde un atkritumu apsaimniekošana, aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētajiem apjomiem. Kopīgā pārstrāde pati par sevi aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētās olīveļļas apjoma. Tāpēc RO, visticamāk, radīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Šajā gadījumā nav vajadzības atsevišķi analizēt ar olīveļļas ražošanu tiešā veidā saistīto atkritumu apsaimniekošanu. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama.

| 115. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 169. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas olīveļļas nozarē un uz kuru atkāpe neattiecas.












  Situācija. | Vairāki olīveļļas ražotāji (olīveļļas ražotnes) nolemj daļu no savas olīveļļas produkcijas kopīgi vairumā pārdot vairākiem uzņēmumiem, kas veic iepildīšanu pudelēs. Atlikušo daļu savas produkcijas viņi katrs atsevišķi pārdod citiem klientiem. Olīveļļas ražotāji izveido RO, kura viņu vārdā risinās līgumslēgšanas sarunas ar vairākiem fasēšanas uzņēmumiem. Lai produkciju piegādātu vienam no šiem uzņēmumiem (lielākajam klientam), RO noslēdz ārpakalpojumu līgumu par transporta pakalpojumiem attiecībā uz 30 % no kopējā olīveļļas apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. RO neveic olīveļļas piegādi citiem uzņēmumiem, kas veic iepildīšanu pudelēs, jo klienti (uzņēmumi, kas veic iepildīšanu pudelēs) transportēšanu organizē paši. Olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, veido 15,2 % no konkrētā tirgus. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž olīveļļu tirgū. Olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus. Tomēr vienīgā efektivitāti palielinošā darbība, ko veic RO, ir kopīga olīveļļas produkcijas transportēšana uz vienu no uzņēmumiem, kas veic iepildīšanu pudelēs. Kopīga transportēšana ir uzskaitīta TKO regulas 169. pantā kā viena no darbībām, kas var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šajā gadījumā kopīgi transportē daudz mazāk nekā 50 % no olīveļļas apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. Saskaņā ar vienkāršoto metodi šādi netiek aptverts pietiekami liels olīveļļas apjoms, lai tiktu izpildīti būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi. Šādas transportēšanas darbības, visticamāk, neradīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām diez vai var piemērot atkāpi. |

115.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 169. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas olīveļļas nozarē un uz kuru atkāpe neattiecas.

Situācija.

Vairāki olīveļļas ražotāji (olīveļļas ražotnes) nolemj daļu no savas olīveļļas produkcijas kopīgi vairumā pārdot vairākiem uzņēmumiem, kas veic iepildīšanu pudelēs. Atlikušo daļu savas produkcijas viņi katrs atsevišķi pārdod citiem klientiem. Olīveļļas ražotāji izveido RO, kura viņu vārdā risinās līgumslēgšanas sarunas ar vairākiem fasēšanas uzņēmumiem. Lai produkciju piegādātu vienam no šiem uzņēmumiem (lielākajam klientam), RO noslēdz ārpakalpojumu līgumu par transporta pakalpojumiem attiecībā uz 30 % no kopējā olīveļļas apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. RO neveic olīveļļas piegādi citiem uzņēmumiem, kas veic iepildīšanu pudelēs, jo klienti (uzņēmumi, kas veic iepildīšanu pudelēs) transportēšanu organizē paši. Olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, veido 15,2 % no konkrētā tirgus.

Analīze.

Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž olīveļļu tirgū. Olīveļļas apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 20 % no konkrētā tirgus. Tomēr vienīgā efektivitāti palielinošā darbība, ko veic RO, ir kopīga olīveļļas produkcijas transportēšana uz vienu no uzņēmumiem, kas veic iepildīšanu pudelēs. Kopīga transportēšana ir uzskaitīta TKO regulas 169. pantā kā viena no darbībām, kas var radīt būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Šajā gadījumā kopīgi transportē daudz mazāk nekā 50 % no olīveļļas apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. Saskaņā ar vienkāršoto metodi šādi netiek aptverts pietiekami liels olīveļļas apjoms, lai tiktu izpildīti būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi. Šādas transportēšanas darbības, visticamāk, neradīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām diez vai var piemērot atkāpi.

4.1.2.   Konkrētā tirgus noteikšana

| 116. | Atkāpes piemērošanai ir jānosaka konkrētais produktu un ģeogrāfiskais tirgus olīveļļas vairumtirdzniecībai, lai RO varētu pārbaudīt, vai tā atbilst atkāpē noteiktajiem tirgus daļas griestiem (68). |
| --- | --- |

116.

Atkāpes piemērošanai ir jānosaka konkrētais produktu un ģeogrāfiskais tirgus olīveļļas vairumtirdzniecībai, lai RO varētu pārbaudīt, vai tā atbilst atkāpē noteiktajiem tirgus daļas griestiem (68).

| 117. | Konkrētie tirgi jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi. Norādes par konkrētā tirgus noteikšanu Eiropas Komisija ir sniegusi savā paziņojumā par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju (69). Eiropas Komisija nevar sniegt precīzas konkrēto tirgu definīcijas olīveļļas nozarē, bet, lai palīdzētu ražotājiem piemērot atkāpi, šajās pamatnostādnēs ir sniegtas dažas norādes par šo nozari, pamatojoties uz informāciju, kas Eiropas Komisijai bija pieejama šo pamatnostādņu pieņemšanas laikā (70). Konkrētie tirgi laika gaitā var mainīties cita starpā tirgus norišu ietekmē. |
| --- | --- |

117.

Konkrētie tirgi jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi. Norādes par konkrētā tirgus noteikšanu Eiropas Komisija ir sniegusi savā paziņojumā par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju (69). Eiropas Komisija nevar sniegt precīzas konkrēto tirgu definīcijas olīveļļas nozarē, bet, lai palīdzētu ražotājiem piemērot atkāpi, šajās pamatnostādnēs ir sniegtas dažas norādes par šo nozari, pamatojoties uz informāciju, kas Eiropas Komisijai bija pieejama šo pamatnostādņu pieņemšanas laikā (70). Konkrētie tirgi laika gaitā var mainīties cita starpā tirgus norišu ietekmē.

| 118. | Uzdevums ir noteikt konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu olīveļļas vairumtirdzniecībai. Šajā tirgū pārdevēji būtībā ir ražotāji un tirgotāji, bet pircēji ir tirgotāji, pārstrādātāji, mazumtirgotāji, klienti rūpniecības nozarē un klienti viesnīcu un restorānu nozarē. |
| --- | --- |

118.

Uzdevums ir noteikt konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu olīveļļas vairumtirdzniecībai. Šajā tirgū pārdevēji būtībā ir ražotāji un tirgotāji, bet pircēji ir tirgotāji, pārstrādātāji, mazumtirgotāji, klienti rūpniecības nozarē un klienti viesnīcu un restorānu nozarē.

4.1.2.1.   Konkrētais produktu tirgus

| 119. | Pirmkārt, konkrētais produktu tirgus olīveļļai atšķiras no produktu tirgiem citām pārtikā lietojamām eļļām, cita starpā ņemot vērā šo produktu atšķirīgās īpašības, cenas un lietojumu. Turklāt nav nepieciešams noteikt atsevišķus tirgus dažādiem olīveļļas veidiem (neapstrādāta augstākā labuma, neapstrādāta vai cita no olīvām iegūta eļļa (71)), ņemot vērā lielo aizvietojamības pakāpi starp minētajiem veidiem. Ņemot vērā to, kā ir organizēti tirdzniecības kanāli, var būt lietderīgi noteikt trīs atsevišķus tirgus:






  — | mazumtirgotājiem piegādātā olīveļļa, |
| --- | --- | --- |

119.

Pirmkārt, konkrētais produktu tirgus olīveļļai atšķiras no produktu tirgiem citām pārtikā lietojamām eļļām, cita starpā ņemot vērā šo produktu atšķirīgās īpašības, cenas un lietojumu. Turklāt nav nepieciešams noteikt atsevišķus tirgus dažādiem olīveļļas veidiem (neapstrādāta augstākā labuma, neapstrādāta vai cita no olīvām iegūta eļļa (71)), ņemot vērā lielo aizvietojamības pakāpi starp minētajiem veidiem. Ņemot vērā to, kā ir organizēti tirdzniecības kanāli, var būt lietderīgi noteikt trīs atsevišķus tirgus:

—

mazumtirgotājiem piegādātā olīveļļa,

| — | olīveļļa, ko piegādā klientiem rūpniecības nozarē, |
| --- | --- |

—

olīveļļa, ko piegādā klientiem rūpniecības nozarē,

| — | olīveļļa, ko piegādā klientiem viesnīcu un restorānu nozarē. |
| --- | --- |

—

olīveļļa, ko piegādā klientiem viesnīcu un restorānu nozarē.

Visbeidzot, nevar izslēgt iespēju, ka mazumtirgotājiem piegādātās olīveļļas tirgū pašzīmola produkti un zīmolu produkti pieder atšķirīgiem produktu tirgiem.

| 120. | Iepriekš aprakstītie kopīgie tirgus segmentācijas elementi neizslēdz šaurāku produktu tirgu noteikšanas iespēju. |
| --- | --- |

120.

Iepriekš aprakstītie kopīgie tirgus segmentācijas elementi neizslēdz šaurāku produktu tirgu noteikšanas iespēju.

4.1.2.2.   Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

| 121. | Ģeogrāfiskā ziņā olīveļļas konkrētais tirgus, visticamāk, nav mazāks kā valsts vai pat, iespējams, EEZ līmeņa tirgus attiecībā uz visiem trim pārdošanas kanāliem, proti, olīveļļas piegāde mazumtirgotājiem, rūpniecības nozarei un viesnīcu un restorānu nozarei. |
| --- | --- |

121.

Ģeogrāfiskā ziņā olīveļļas konkrētais tirgus, visticamāk, nav mazāks kā valsts vai pat, iespējams, EEZ līmeņa tirgus attiecībā uz visiem trim pārdošanas kanāliem, proti, olīveļļas piegāde mazumtirgotājiem, rūpniecības nozarei un viesnīcu un restorānu nozarei.

4.2.   Liellopu un teļa gaļas nozare

4.2.1.   Piemēri par atkāpes piemērošanu liellopu un teļa gaļas nozarē

| 122. | Šajā pamatnostādņu iedaļā ar turpmāk izklāstīto piemēru palīdzību ir aplūkoti konkrētu TKO regulas noteikumu piemērošanas praktiskie aspekti liellopu un teļa gaļas nozarē. |
| --- | --- |

122.

Šajā pamatnostādņu iedaļā ar turpmāk izklāstīto piemēru palīdzību ir aplūkoti konkrētu TKO regulas noteikumu piemērošanas praktiskie aspekti liellopu un teļa gaļas nozarē.

| 123. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 170. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas liellopu un teļa gaļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.












  Situācija. | Atzīta RO pārdod savu biedru visu (100 %) liellopu produkcijas apjomu, kas tiek piegādāts lopkautuvēm. Šis apjoms veido 1,3 % no kopējā valsts ražošanas apjoma liellopu gaļas nozarē attiecīgajā dalībvalstī. Papildus kopīgai pārdošanai RO savu biedru vārdā organizē visu (100 %) pārdoto liellopu savākšanu un transportēšanu uz lopkautuvēm, kas veido 17 % no izmaksām par produkta ražošanu un laišanu tirgū. Turklāt RO saviem biedriem iepērk lielāko daļu viņu izmantotās lopbarības un medikamentu, kas atbilst aptuveni 9 % no ražošanas izmaksām. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž liellopus tirgū. RO pārdod daudz mazāk nekā 15 % no valsts liellopu ražošanas kopapjoma. Liellopu apjoms, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 170. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus: pirmkārt, liellopu kopīgu transportēšanu un, otrkārt, tādu resursu kopīgu iepirkšanu kā lopbarība un medikamenti. RO veiktā kopīgā transportēšana attiecas uz vairāk nekā pusi no apjoma, ko komercializē RO (šajā gadījumā uz 100 % liellopu). Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Šajā gadījumā nav vajadzības atsevišķi analizēt resursu kopīgu iepirkšanu. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama. |

123.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 170. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas liellopu un teļa gaļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.

Situācija.

Atzīta RO pārdod savu biedru visu (100 %) liellopu produkcijas apjomu, kas tiek piegādāts lopkautuvēm. Šis apjoms veido 1,3 % no kopējā valsts ražošanas apjoma liellopu gaļas nozarē attiecīgajā dalībvalstī. Papildus kopīgai pārdošanai RO savu biedru vārdā organizē visu (100 %) pārdoto liellopu savākšanu un transportēšanu uz lopkautuvēm, kas veido 17 % no izmaksām par produkta ražošanu un laišanu tirgū. Turklāt RO saviem biedriem iepērk lielāko daļu viņu izmantotās lopbarības un medikamentu, kas atbilst aptuveni 9 % no ražošanas izmaksām.

Analīze.

Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž liellopus tirgū. RO pārdod daudz mazāk nekā 15 % no valsts liellopu ražošanas kopapjoma. Liellopu apjoms, par kuru notiek līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 170. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus: pirmkārt, liellopu kopīgu transportēšanu un, otrkārt, tādu resursu kopīgu iepirkšanu kā lopbarība un medikamenti. RO veiktā kopīgā transportēšana attiecas uz vairāk nekā pusi no apjoma, ko komercializē RO (šajā gadījumā uz 100 % liellopu). Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Šajā gadījumā nav vajadzības atsevišķi analizēt resursu kopīgu iepirkšanu. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama.

| 124. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 170. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas liellopu un teļa gaļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.












  Situācija: | Vairāki kaušanai paredzētu liellopu un teļu audzētāji no viena reģiona izveido RO, ar kuras starpniecību viņi kopīgi iepērk lopbarību. Tie arī kopīgi uzbūvē uzglabāšanas ēku, lai pienācīgos apstākļos uzglabātu lopbarību (uzglabāšanas sistēma tiem ļauj regulēt temperatūru un mitruma līmeni, lai būtu iespējams ilgu laiku saglabāt lopbarības kvalitāti). RO arī seko līdzi lopbarības krājumu līmenim, lai atbilstoši ražotāju konkrētā brīža vajadzībām izplatīšanai vienmēr bez aizķeršanās būtu pieejams pietiekami daudz lopbarības. Turklāt RO savu biedru vārdā risina sarunas ar klientiem par kaušanai paredzēto liellopu un teļu piegādes līgumiem, t. i., risina līgumslēgšanas sarunas. Lopbarības kopīga iepirkšana aptver 80 % no lopbarības daudzuma, kas nepieciešams RO komercializēto kaušanai paredzēto liellopu apjomam. RO pārdoto liellopu un teļu apjoms veido 14,5 % no kopējā valsts ražošanas apjoma. RO ir paziņojusi valsts iestādēm liellopu un teļu apjomu, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas. |
| --- | --- | --- |
| Analīze: | Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž liellopu un teļa gaļu tirgū. Liellopu un teļu apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma. Liellopu apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 170. pantā uzskaitītās darbības, ar kurām, visticamāk, tiek radīti efektivitātes uzlabojumi, proti, resursu (lopbarības) kopīgu iepirkšanu. RO veiktā resursu kopīga iepirkšana aptver resursus, kas nepieciešami vairāk nekā pusei no kaušanai paredzēto liellopu apjoma, ko RO komercializē. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama. |

124.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 170. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas liellopu un teļa gaļas nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.

Situācija:

Vairāki kaušanai paredzētu liellopu un teļu audzētāji no viena reģiona izveido RO, ar kuras starpniecību viņi kopīgi iepērk lopbarību. Tie arī kopīgi uzbūvē uzglabāšanas ēku, lai pienācīgos apstākļos uzglabātu lopbarību (uzglabāšanas sistēma tiem ļauj regulēt temperatūru un mitruma līmeni, lai būtu iespējams ilgu laiku saglabāt lopbarības kvalitāti). RO arī seko līdzi lopbarības krājumu līmenim, lai atbilstoši ražotāju konkrētā brīža vajadzībām izplatīšanai vienmēr bez aizķeršanās būtu pieejams pietiekami daudz lopbarības. Turklāt RO savu biedru vārdā risina sarunas ar klientiem par kaušanai paredzēto liellopu un teļu piegādes līgumiem, t. i., risina līgumslēgšanas sarunas. Lopbarības kopīga iepirkšana aptver 80 % no lopbarības daudzuma, kas nepieciešams RO komercializēto kaušanai paredzēto liellopu apjomam. RO pārdoto liellopu un teļu apjoms veido 14,5 % no kopējā valsts ražošanas apjoma. RO ir paziņojusi valsts iestādēm liellopu un teļu apjomu, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas.

Analīze:

Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž liellopu un teļa gaļu tirgū. Liellopu un teļu apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma. Liellopu apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 170. pantā uzskaitītās darbības, ar kurām, visticamāk, tiek radīti efektivitātes uzlabojumi, proti, resursu (lopbarības) kopīgu iepirkšanu. RO veiktā resursu kopīga iepirkšana aptver resursus, kas nepieciešami vairāk nekā pusei no kaušanai paredzēto liellopu apjoma, ko RO komercializē. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama.

| 125. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 170. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas liellopu un teļa gaļas nozarē un uz kuru atkāpe neattiecas.












  Situācija. | Atzīta RO kopīgi pārdod 80 % no savu biedru izaudzētajiem liellopiem un piegādā tos lopkautuvēm. Šis apjoms veido 6 % no kopējā valsts ražošanas apjoma liellopu gaļas nozarē attiecīgajā dalībvalstī. Papildus kopīgai pārdošanai RO savu biedru vārdā organizē kopīgas reklāmas kampaņas, kas izpaužas kā vispārīga reklāma vietējā laikrakstā par biedru audzētajiem liellopiem. Kopīgā reklāmas darbība aptver visus produktus, ko pārdod RO. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž liellopus tirgū. Liellopu un teļu apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma. RO veic vienu no TKO regulas 170. pantā uzskaitītajām darbībām, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus, proti, nodrošina kopīgu reklāmu. Šī darbība aptver visu kopīgi pārdoto apjomu, bet šī kopīgā darbība acīmredzot neatbilst būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumiem saskaņā ar vienkāršoto metodi. Šajā piemērā RO acīmredzot nerada pievienotās vērtības produktu, konkrēti, produktu, kuram piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, bet tikai vispārīgi reklamē savu biedru produktu. Līdz ar to šāda kopīgas reklāmas darbība, visticamāk, neradīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām diez vai var piemērot atkāpi. |

125.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 170. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas liellopu un teļa gaļas nozarē un uz kuru atkāpe neattiecas.

Situācija.

Atzīta RO kopīgi pārdod 80 % no savu biedru izaudzētajiem liellopiem un piegādā tos lopkautuvēm. Šis apjoms veido 6 % no kopējā valsts ražošanas apjoma liellopu gaļas nozarē attiecīgajā dalībvalstī. Papildus kopīgai pārdošanai RO savu biedru vārdā organizē kopīgas reklāmas kampaņas, kas izpaužas kā vispārīga reklāma vietējā laikrakstā par biedru audzētajiem liellopiem. Kopīgā reklāmas darbība aptver visus produktus, ko pārdod RO.

Analīze.

Attiecīgā valsts iestāde oficiāli atzīst RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž liellopus tirgū. Liellopu un teļu apjoms, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma. RO veic vienu no TKO regulas 170. pantā uzskaitītajām darbībām, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus, proti, nodrošina kopīgu reklāmu. Šī darbība aptver visu kopīgi pārdoto apjomu, bet šī kopīgā darbība acīmredzot neatbilst būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumiem saskaņā ar vienkāršoto metodi. Šajā piemērā RO acīmredzot nerada pievienotās vērtības produktu, konkrēti, produktu, kuram piemīt no citiem produktiem atšķirīgas specifiskas īpašības, bet tikai vispārīgi reklamē savu biedru produktu. Līdz ar to šāda kopīgas reklāmas darbība, visticamāk, neradīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām diez vai var piemērot atkāpi.

4.3.   Laukaugi

4.3.1.   Piemēri par atkāpes piemērošanu laukaugu nozarē

| 126. | Šajā pamatnostādņu iedaļā ar turpmāk izklāstīto piemēru palīdzību ir aplūkoti konkrētu TKO regulas noteikumu piemērošanas praktiskie aspekti laukaugu nozarē. |
| --- | --- |

126.

Šajā pamatnostādņu iedaļā ar turpmāk izklāstīto piemēru palīdzību ir aplūkoti konkrētu TKO regulas noteikumu piemērošanas praktiskie aspekti laukaugu nozarē.

| 127. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 171. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas laukaugu nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.












  Situācija. | Dalībvalstī A ir izveidota atzīta labības audzētāju RO, un tajā ir daži biedri no dalībvalstīm B un C. RO tika izveidota, lai biedriem sniegtu transporta pakalpojumus, jo transporta izmaksas ir salīdzinoši augstas, kam par iemeslu ir lielais attālums līdz pārdošanas vietām. Kopīgie transporta pakalpojumi (pašu un ārpakalpojumi) tiek izmantoti attiecībā uz vidēji 60 % no apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. Turklāt RO kopīgi iepērk resursus, jo īpaši mēslošanas līdzekļus un pesticīdus. Tāpat tā sniedz informācijas pakalpojumus saviem biedriem, piemēram, informāciju par jaunām sēklām tirgū, risku diversifikāciju, tostarp risku ierobežošanu, u. c.
  Lai sniegtu loģistikas pakalpojumus, RO pieder daži kravas automobiļi. Tomēr ar šiem kravas automobiļiem var apmierināt tikai 9 % no biedru transporta vajadzībām. Tāpēc RO ir noslēgusi līgumus ar diviem citiem uzņēmumiem, kas ir specializējušies transporta pakalpojumu sniegšanā. RO paziņoja attiecīgajai valsts iestādei par ārpakalpojumu nepieciešamību, un šī iestāde tos apstiprināja. RO iesniedza paskaidrojumus par šādiem faktoriem: izmantojot transporta ārpakalpojumus, tiek ietaupītas ievērojamas izmaksas, ko radītu lielie ieguldījumi kravas automobiļos; transporta nepieciešamība laukaugu nozarē ir ļoti cikliska (t. i., ļoti augsts pieprasījums ražas novākšanas laikā, bet citā laikā pieprasījums ir zems); kravas automobiļu uzturēšana ir ļoti dārga; tādu specializētu vadītāju pieņemšana darbā, kas netiek pastāvīgi nodarbināti, arī var būt ļoti dārga.
  Turklāt 2014. gadā RO tirgus daļa salīdzinājumā ar kopējo valsts ražošanas apjomu bija šāda: dalībvalstī A – 6,4 % parasto kviešu, 4 % miežu, 13,8 % auzu, 13,6 % rapša sēklu, 2,3 % lauka pupu un 1 % lauka zirņu. Dalībvalstīs B un C RO tirgus daļa attiecībā uz katru laukaugu veidu ir mazāka nekā 1 %. RO biedri ar RO starpniecību pārdod vidēji 80 % no savas produkcijas. Biedri ar RO starpniecību iepērk vidēji divas trešdaļas mēslošanas līdzekļu un pesticīdu, un šīs izmaksas veido vidēji 18 % no kopējām mainīgajām ražošanas izmaksām un izmaksām, kas saistītas ar visu to laukaugu laišanu tirgū, par kuriem RO risina sarunas. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Dalībvalsts A attiecīgā iestāde ir oficiāli atzinusi RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž laukaugu produktus tirgū. Kviešu, miežu, auzu, rapša sēklu, lauka pupu un lauka zirņu apjoms, kuru RO pārdod vai par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no kopējā ražošanas apjoma dalībvalstī A. Laukaugu apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 171. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus, proti, kopīgu transportēšanu un resursu kopīgu iepirkšanu. RO veiktā kopīgā transportēšana attiecas uz vairāk nekā pusi no apjoma, ko RO komercializē. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs ir izpildīts. Šajā gadījumā nav vajadzības atsevišķi novērtēt resursu kopīgu iepirkšanu un informācijas pakalpojumus, jo kritērija nosacījumi jau ir izpildīti attiecībā uz vienu kopīgu darbību. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama. |

127.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 171. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas laukaugu nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.

Situācija.

Dalībvalstī A ir izveidota atzīta labības audzētāju RO, un tajā ir daži biedri no dalībvalstīm B un C. RO tika izveidota, lai biedriem sniegtu transporta pakalpojumus, jo transporta izmaksas ir salīdzinoši augstas, kam par iemeslu ir lielais attālums līdz pārdošanas vietām. Kopīgie transporta pakalpojumi (pašu un ārpakalpojumi) tiek izmantoti attiecībā uz vidēji 60 % no apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. Turklāt RO kopīgi iepērk resursus, jo īpaši mēslošanas līdzekļus un pesticīdus. Tāpat tā sniedz informācijas pakalpojumus saviem biedriem, piemēram, informāciju par jaunām sēklām tirgū, risku diversifikāciju, tostarp risku ierobežošanu, u. c.

Lai sniegtu loģistikas pakalpojumus, RO pieder daži kravas automobiļi. Tomēr ar šiem kravas automobiļiem var apmierināt tikai 9 % no biedru transporta vajadzībām. Tāpēc RO ir noslēgusi līgumus ar diviem citiem uzņēmumiem, kas ir specializējušies transporta pakalpojumu sniegšanā. RO paziņoja attiecīgajai valsts iestādei par ārpakalpojumu nepieciešamību, un šī iestāde tos apstiprināja. RO iesniedza paskaidrojumus par šādiem faktoriem: izmantojot transporta ārpakalpojumus, tiek ietaupītas ievērojamas izmaksas, ko radītu lielie ieguldījumi kravas automobiļos; transporta nepieciešamība laukaugu nozarē ir ļoti cikliska (t. i., ļoti augsts pieprasījums ražas novākšanas laikā, bet citā laikā pieprasījums ir zems); kravas automobiļu uzturēšana ir ļoti dārga; tādu specializētu vadītāju pieņemšana darbā, kas netiek pastāvīgi nodarbināti, arī var būt ļoti dārga.

Turklāt 2014. gadā RO tirgus daļa salīdzinājumā ar kopējo valsts ražošanas apjomu bija šāda: dalībvalstī A – 6,4 % parasto kviešu, 4 % miežu, 13,8 % auzu, 13,6 % rapša sēklu, 2,3 % lauka pupu un 1 % lauka zirņu. Dalībvalstīs B un C RO tirgus daļa attiecībā uz katru laukaugu veidu ir mazāka nekā 1 %. RO biedri ar RO starpniecību pārdod vidēji 80 % no savas produkcijas. Biedri ar RO starpniecību iepērk vidēji divas trešdaļas mēslošanas līdzekļu un pesticīdu, un šīs izmaksas veido vidēji 18 % no kopējām mainīgajām ražošanas izmaksām un izmaksām, kas saistītas ar visu to laukaugu laišanu tirgū, par kuriem RO risina sarunas.

Analīze.

Dalībvalsts A attiecīgā iestāde ir oficiāli atzinusi RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž laukaugu produktus tirgū. Kviešu, miežu, auzu, rapša sēklu, lauka pupu un lauka zirņu apjoms, kuru RO pārdod vai par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no kopējā ražošanas apjoma dalībvalstī A. Laukaugu apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. RO veic TKO regulas 171. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus, proti, kopīgu transportēšanu un resursu kopīgu iepirkšanu. RO veiktā kopīgā transportēšana attiecas uz vairāk nekā pusi no apjoma, ko RO komercializē. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs ir izpildīts. Šajā gadījumā nav vajadzības atsevišķi novērtēt resursu kopīgu iepirkšanu un informācijas pakalpojumus, jo kritērija nosacījumi jau ir izpildīti attiecībā uz vienu kopīgu darbību. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama.

| 128. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 171. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas laukaugu nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.












  Situācija: | Reģionā, kurā ir daudz kuģojamu upju, vairāki parasto kviešu un miežu ražotāji ir nolēmuši izveidot RO, lai savā labā izmantotu apvidus sniegtās ģeogrāfiskās un dabiskās priekšrocības un ostā kopīgi izveidotu izplatīšanas centru. Tas pircējiem dod iespēju tiešā veidā transportēt graudus, kurus tie nopirkuši no RO. Izplatīšanas centrs ir integrēts ar kopīgu transportēšanu. RO organizē graudu transportēšanu no ražotāju saimniecībām uz izplatīšanas centru. Turklāt RO ar klientiem savu biedru vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem, t. i., risina līgumslēgšanas sarunas. Izplatīšanas centra izveides un kopīgās transportēšanas darbības aptver 85 % no RO komercializētā parasto kviešu un miežu apjoma. RO pārdoto parasto kviešu un miežu apjoms aptver attiecīgi 12,5 % un 8 % no šo laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma. RO ir paziņojusi valsts iestādēm parasto kviešu un miežu apjomus, par kuriem tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas. |
| --- | --- | --- |
| Analīze: | Attiecīgā valsts iestāde ir oficiāli atzinusi RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž laukaugus tirgū. Ne parasto kviešu, ne miežu apjomi, par kuriem RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma. Parasto kviešu un miežu apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. Izveidojot izplatīšanas centru, kas ir sasaistīts ar graudaugu kopīgu transportēšanu no ražotāja uz izplatīšanas centru, RO veic TKO regulas 171. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus, proti, izplatīšanas centra izveidi, kas ir sasaistīta ar kopīgu transportēšanu. Šīs darbības aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā apjoma. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama. |

128.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 171. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas laukaugu nozarē un uz kuru atkāpe attiecas.

Situācija:

Reģionā, kurā ir daudz kuģojamu upju, vairāki parasto kviešu un miežu ražotāji ir nolēmuši izveidot RO, lai savā labā izmantotu apvidus sniegtās ģeogrāfiskās un dabiskās priekšrocības un ostā kopīgi izveidotu izplatīšanas centru. Tas pircējiem dod iespēju tiešā veidā transportēt graudus, kurus tie nopirkuši no RO. Izplatīšanas centrs ir integrēts ar kopīgu transportēšanu. RO organizē graudu transportēšanu no ražotāju saimniecībām uz izplatīšanas centru. Turklāt RO ar klientiem savu biedru vārdā risina sarunas par piegādes līgumiem, t. i., risina līgumslēgšanas sarunas. Izplatīšanas centra izveides un kopīgās transportēšanas darbības aptver 85 % no RO komercializētā parasto kviešu un miežu apjoma. RO pārdoto parasto kviešu un miežu apjoms aptver attiecīgi 12,5 % un 8 % no šo laukaugu kopējā valsts ražošanas apjoma. RO ir paziņojusi valsts iestādēm parasto kviešu un miežu apjomus, par kuriem tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas.

Analīze:

Attiecīgā valsts iestāde ir oficiāli atzinusi RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž laukaugus tirgū. Ne parasto kviešu, ne miežu apjomi, par kuriem RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma. Parasto kviešu un miežu apjoms, par kuru tiek risinātas līgumslēgšanas sarunas, ir paziņots valsts iestādēm. Izveidojot izplatīšanas centru, kas ir sasaistīts ar graudaugu kopīgu transportēšanu no ražotāja uz izplatīšanas centru, RO veic TKO regulas 171. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus, proti, izplatīšanas centra izveidi, kas ir sasaistīta ar kopīgu transportēšanu. Šīs darbības aptver vairāk nekā pusi no RO komercializētā apjoma. Tādējādi var secināt, ka saskaņā ar vienkāršoto metodi būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumi ir izpildīti. Tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām atkāpe ir piemērojama.

| 129. | Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 171. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas laukaugu nozarē un uz kuru atkāpe neattiecas.












  Situācija. | Atzīta RO pārdod savu biedru un personu, kuras nav tās biedri, kviešus un miežus. To kviešu apjoms, ko izaudzējuši RO biedri un par ko tā risina līgumslēgšanas sarunas, veido 9,8 % no kopējā kviešu ražošanas apjoma dalībvalstī A, un attiecīgais miežu apjoms ir 11 %. RO tirgus daļa, ņemot vērā arī kviešus un miežus, kas iegūti no personām, kuras nav tās biedri, ir attiecīgi 12,2 % un 14,1 %. Papildus līgumslēgšanas sarunu risināšanai savu biedru vārdā RO ir iecerējusi ieguldīt līdzekļus uzglabāšanas infrastruktūrā, tostarp apstrādes iekārtās (žāvēšanai un tīrīšanai), un šādā veidā tiktu nodrošināti 10 % no uzglabāšanas vajadzībām, un tās attiektos aptuveni uz 1 % no kopējā RO pārdotā kviešu apjoma (biedru un personu, kuras nav biedri, produkti). RO no vietējās bankas ir saņēmusi aizdevumu būvniecības finansēšanai. Šobrīd RO izvērtē piedāvājumus, kas tika saņemti no dažādiem uzņēmumiem saistībā ar būvniecību un iekārtu piegādi. RO iecerējusi sākt iekārtu izmantošanu pēc 6–8 mēnešiem. Turklāt RO saviem biedriem katru nedēļu sūta informatīvu biļetenu par notikumiem tirgū un ziņas, kas attiecas uz kviešu audzētājiem. |
| --- | --- | --- |
| Analīze. | Attiecīgā valsts iestāde ir oficiāli atzinusi RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž laukaugus tirgū. Kviešu un miežu apjoms, kas iepirkts no personām, kuras nav RO biedri, gada laikā nepārsniedz 25 % no kviešu un miežu kopējā apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. Ne kviešu, ne miežu apjomi, par kuriem RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma, ieskaitot apjomus, kurus piegādājušas personas, kuras nav RO biedri. RO neveic TKO regulas 171. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus. RO ir tikai iecerējusi nākotnē veikt vienu TKO regulas 171. pantā minēto darbību (kopīga uzglabāšana), kas potenciāli varētu radīt efektivitātes uzlabojumus kviešu ražošanā. Tādējādi, lai novērtētu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumu izpildi, nevar izmantot vienkāršoto metodi. Tomēr šajā piemērā var izmantot alternatīvo metodi, kas aprakstīta 82.–86. punktā. Minētā RO ir saņēmusi bankas aizdevumu un piedāvājumus no dažādiem uzņēmumiem par kviešu produktu uzglabāšanas infrastruktūras būvniecību. Projekta īstenošanas laiks ir 6–8 mēneši. Līdz ar to šķiet, ka RO ir apņēmusies ieguldīt līdzekļus darbībā, kas dos efektivitātes uzlabojumus, taču miežu produkcijas uzglabāšanas infrastruktūras būvniecībai ir vajadzīgs laiks. Tādējādi RO varētu piemērot atkāpi, ja efektivitātes uzlabojumi, ko radīs uzglabāšanas darbības, būs būtiski. Tomēr tas, visticamāk, nerealizēsies, jo RO ir iecerējusi nodrošināt uzglabāšanu tikai 1 % apmērā no kopējā RO komercializētā kviešu apjoma. Tiek veiktas arī citas darbības, proti, RO sniedz saviem biedriem informāciju biļetena veidā. Šāda informācija var būt noderīga, un tā, iespējams, pat var dot efektivitātes uzlabojumus. Tomēr nešķiet ticami, ka informācijas sniegšana pati par sevi radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Attiecībā uz miežiem netiek veiktas un nav arī plānotas nekādas darbības, kas dotu efektivitātes uzlabojumus. Līdz ar to RO darbības, visticamāk, neradīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām diez vai var piemērot atkāpi. |

129.

Piemērs par novērtējumu, kas veikts saskaņā ar TKO regulas 171. pantu, attiecībā uz RO, kura darbojas laukaugu nozarē un uz kuru atkāpe neattiecas.

Situācija.

Atzīta RO pārdod savu biedru un personu, kuras nav tās biedri, kviešus un miežus. To kviešu apjoms, ko izaudzējuši RO biedri un par ko tā risina līgumslēgšanas sarunas, veido 9,8 % no kopējā kviešu ražošanas apjoma dalībvalstī A, un attiecīgais miežu apjoms ir 11 %. RO tirgus daļa, ņemot vērā arī kviešus un miežus, kas iegūti no personām, kuras nav tās biedri, ir attiecīgi 12,2 % un 14,1 %. Papildus līgumslēgšanas sarunu risināšanai savu biedru vārdā RO ir iecerējusi ieguldīt līdzekļus uzglabāšanas infrastruktūrā, tostarp apstrādes iekārtās (žāvēšanai un tīrīšanai), un šādā veidā tiktu nodrošināti 10 % no uzglabāšanas vajadzībām, un tās attiektos aptuveni uz 1 % no kopējā RO pārdotā kviešu apjoma (biedru un personu, kuras nav biedri, produkti). RO no vietējās bankas ir saņēmusi aizdevumu būvniecības finansēšanai. Šobrīd RO izvērtē piedāvājumus, kas tika saņemti no dažādiem uzņēmumiem saistībā ar būvniecību un iekārtu piegādi. RO iecerējusi sākt iekārtu izmantošanu pēc 6–8 mēnešiem. Turklāt RO saviem biedriem katru nedēļu sūta informatīvu biļetenu par notikumiem tirgū un ziņas, kas attiecas uz kviešu audzētājiem.

Analīze.

Attiecīgā valsts iestāde ir oficiāli atzinusi RO. RO veic piegādes koncentrēšanu un laiž laukaugus tirgū. Kviešu un miežu apjoms, kas iepirkts no personām, kuras nav RO biedri, gada laikā nepārsniedz 25 % no kviešu un miežu kopējā apjoma, par kuru RO risina līgumslēgšanas sarunas. Ne kviešu, ne miežu apjomi, par kuriem RO risina līgumslēgšanas sarunas, nepārsniedz 15 % no valsts ražošanas apjoma, ieskaitot apjomus, kurus piegādājušas personas, kuras nav RO biedri. RO neveic TKO regulas 171. pantā uzskaitītās darbības, kas var radīt efektivitātes uzlabojumus. RO ir tikai iecerējusi nākotnē veikt vienu TKO regulas 171. pantā minēto darbību (kopīga uzglabāšana), kas potenciāli varētu radīt efektivitātes uzlabojumus kviešu ražošanā. Tādējādi, lai novērtētu būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērija nosacījumu izpildi, nevar izmantot vienkāršoto metodi. Tomēr šajā piemērā var izmantot alternatīvo metodi, kas aprakstīta 82.–86. punktā. Minētā RO ir saņēmusi bankas aizdevumu un piedāvājumus no dažādiem uzņēmumiem par kviešu produktu uzglabāšanas infrastruktūras būvniecību. Projekta īstenošanas laiks ir 6–8 mēneši. Līdz ar to šķiet, ka RO ir apņēmusies ieguldīt līdzekļus darbībā, kas dos efektivitātes uzlabojumus, taču miežu produkcijas uzglabāšanas infrastruktūras būvniecībai ir vajadzīgs laiks. Tādējādi RO varētu piemērot atkāpi, ja efektivitātes uzlabojumi, ko radīs uzglabāšanas darbības, būs būtiski. Tomēr tas, visticamāk, nerealizēsies, jo RO ir iecerējusi nodrošināt uzglabāšanu tikai 1 % apmērā no kopējā RO komercializētā kviešu apjoma. Tiek veiktas arī citas darbības, proti, RO sniedz saviem biedriem informāciju biļetena veidā. Šāda informācija var būt noderīga, un tā, iespējams, pat var dot efektivitātes uzlabojumus. Tomēr nešķiet ticami, ka informācijas sniegšana pati par sevi radītu būtiskus efektivitātes uzlabojumus. Attiecībā uz miežiem netiek veiktas un nav arī plānotas nekādas darbības, kas dotu efektivitātes uzlabojumus. Līdz ar to RO darbības, visticamāk, neradīs būtiskus efektivitātes uzlabojumus, un tādējādi RO risinātajām līgumslēgšanas sarunām diez vai var piemērot atkāpi.

---

(1)  Pamatnostādnes par TKO regulas 169., 170. un 171. pantā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanu olīveļļas, liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozarēm (turpmāk “Pamatnostādnes”).

(2)  “TKO regula” ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

(3)  TKO regulas 206. panta trešajā daļā ir noteikts: “Komisija vajadzības gadījumā publicē pamatnostādnes, lai palīdzētu valsts konkurences iestādēm, kā arī uzņēmumiem”.

(4)  Proti, TKO regulas 169., 170. un 171. pants attiecas tikai uz konkrētas kategorijas RO un ROA, ko dalībvalstis ir atzinušas saskaņā ar TKO regulas 152. panta 1. punktu un 156(1). panta 1. punktu, t. i., šie noteikumi neattiecas uz citu kategoriju RO vai ROA. Papildu informāciju sk. turpmāk 53. punktā.

(5)  Ar Eiropas Savienības Tiesu šeit saprot Tiesu un Vispārējo tiesu.

(6)  Spriedums lietā Maizena, 139/79, ECLI:EU:C:1980:250, 23. punkts; spriedums lietā Vācija/Padome, C-280/93, ECLI:EU:C:1994:367, 61. punkts.

(7)  LESD 101. pants:

“1.   Turpmāk norādītais ir aizliegts kā nesaderīgs ar iekšējo tirgu: visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kuru mērķis vai sekas ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū, un jo īpaši darbības, ar kurām:

| a) | tieši vai netieši nosaka iepirkuma vai pārdošanas cenas, vai kādus citus tirdzniecības nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši nosaka iepirkuma vai pārdošanas cenas, vai kādus citus tirdzniecības nosacījumus;

| b) | ierobežo vai kontrolē ražošanu, tirgus, tehnikas attīstību vai investīcijas; |
| --- | --- |

b)

ierobežo vai kontrolē ražošanu, tirgus, tehnikas attīstību vai investīcijas;

| c) | sadala tirgus vai piegādes avotus; |
| --- | --- |

c)

sadala tirgus vai piegādes avotus;

| d) | līdzvērtīgos darījumos ar dažādiem tirdzniecības partneriem piemēro atšķirīgus nosacījumus, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

d)

līdzvērtīgos darījumos ar dažādiem tirdzniecības partneriem piemēro atšķirīgus nosacījumus, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus;

| e) | slēdzot līgumus, prasa, lai otra puse uzņemtos papildu saistības, kuras pēc savas būtības vai saskaņā ar nozares praksi nekādi nav saistītas ar attiecīgo līguma priekšmetu. |
| --- | --- |

e)

slēdzot līgumus, prasa, lai otra puse uzņemtos papildu saistības, kuras pēc savas būtības vai saskaņā ar nozares praksi nekādi nav saistītas ar attiecīgo līguma priekšmetu.

2.   Visi nolīgumi vai lēmumi, kas ir aizliegti saskaņā ar šo pantu, automātiski nav spēkā.

3.   Šā panta 1. punktu tomēr var atzīt par nepiemērojamu:

| — | jebkuram starp uzņēmumiem noslēgtam nolīgumam vai nolīgumu kategorijai; |
| --- | --- |

—

jebkuram starp uzņēmumiem noslēgtam nolīgumam vai nolīgumu kategorijai;

| — | jebkuram uzņēmumu apvienības pieņemtam lēmumam vai lēmumu kategorijai; |
| --- | --- |

—

jebkuram uzņēmumu apvienības pieņemtam lēmumam vai lēmumu kategorijai;

| — | jebkādai saskaņotai darbībai vai darbību kategorijai, |
| --- | --- |

—

jebkādai saskaņotai darbībai vai darbību kategorijai,

kas palīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu, vai veicina tehnisku vai saimniecisku attīstību, reizē ļaujot patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no iegūtajiem labumiem, un kas:

| a) | neuzspiež attiecīgiem uzņēmumiem ierobežojumus, kuri nav obligāti vajadzīgi, lai sasniegtu šos mērķus; |
| --- | --- |

a)

neuzspiež attiecīgiem uzņēmumiem ierobežojumus, kuri nav obligāti vajadzīgi, lai sasniegtu šos mērķus;

| b) | neļauj šādiem uzņēmumiem likvidēt konkurenci attiecībā uz šo ražojumu būtisku daļu.” |
| --- | --- |

b)

neļauj šādiem uzņēmumiem likvidēt konkurenci attiecībā uz šo ražojumu būtisku daļu.”

(8)  LESD 102. pants:

8

“Vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir dominējošs stāvoklis iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā, šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana ir aizliegta kā nesaderīga ar iekšējo tirgu un tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Stāvokļa ļaunprātīga izmantošana var jo īpaši izpausties kā:

| a) | tieši vai netieši uzspiestas netaisnīgas iepirkuma vai pārdošanas cenas vai citi netaisnīgi tirdzniecības nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši uzspiestas netaisnīgas iepirkuma vai pārdošanas cenas vai citi netaisnīgi tirdzniecības nosacījumi;

| b) | ražošanas, tirgus vai tehnikas attīstības ierobežošana, kas kaitē patērētājiem; |
| --- | --- |

b)

ražošanas, tirgus vai tehnikas attīstības ierobežošana, kas kaitē patērētājiem;

| c) | atšķirīgu nosacījumu piemērošana līdzvērtīgos darījumos ar dažādiem tirdzniecības partneriem, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

c)

atšķirīgu nosacījumu piemērošana līdzvērtīgos darījumos ar dažādiem tirdzniecības partneriem, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus;

| d) | prasība, lai otra puse, slēdzot līgumus, uzņemtos papildu saistības, kas pēc savas būtības vai saskaņā ar nozares praksi nekādi nav saistītas ar attiecīgo līgumu priekšmetu.” |
| --- | --- |

d)

prasība, lai otra puse, slēdzot līgumus, uzņemtos papildu saistības, kas pēc savas būtības vai saskaņā ar nozares praksi nekādi nav saistītas ar attiecīgo līgumu priekšmetu.”

(9)  Komisijas Paziņojums “Pamatnostādnes par Līguma 81. un 82. pantā ietverto ietekmes uz tirdzniecību jēdzienu” (OV C 101, 27.4.2004., 81. lpp.).

9

(10)  Saimnieciskā darbība ir darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētā tirgū. Sīkāku informāciju sk., piemēram, spriedumā lietā Komisija/Itālija, 118/85, EU:C:1987:283, 7. punktā. Uzņēmums ir subjekts, kas veic saimniecisko darbību.

10

(11)  Papildu informāciju un pamatinformāciju sk. spriedumā lietā Oude Luttikhuis, C-399/93, EU:C:1995:434, 10.–16. punktā. Sk. arī ģenerāladvokāta Tesauro secinājumus šajā lietā, EU:C:1995:277, 29.–30. punktu.

11

Oude Luttikhuis

Tesauro

(12)  Sīkāk sk. Komisijas paziņojumā par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.).

12

(13)  Spriedums lietā United Brands, 27/76, EU:C:1995:277, 65. punkts.

13

United Brands

(14)  Izslēdzoša ļaunprātīga izmantošana ir tādas darbības, kuru pamatā nav parastā uzņēmējdarbības prakse un kuru mērķis ir mazināt dominējošā uzņēmuma konkurentu konkurētspēju vai vispār izslēgt tos no tirgus, tādējādi kaitējot klientiem (piemēram, atteikums piegādāt preci vai izsniegt licenci vai nepamatoti zemu cenu noteikšana). Savukārt ekspluatējoša ļaunprātīga izmantošana ir dominējošā uzņēmuma centieni izmantot iespējas, ko dod tā stāvoklis tirgū, lai tiešā veidā kaitētu klientiem, piemēram, nosakot pārmērīgi augstas cenas.

14

(15)  Sīkāk sk. Komisijas paziņojumā “Pamatnostādnes par Līguma 81. un 82. pantā ietverto ietekmes uz tirdzniecību jēdzienu” (OV C 101, 27.4.2004., 81. lpp.).

15

(16)  Cita starpā sk. spriedumu lietā Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434, 12. punktu, un spriedumu lietā Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), C-250/92, EU:C:1994:413, piem., 32. punktu.

16

Oude Luttikhuis

Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG)

(17)  Piemēram, spriedums lietā Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, 35. punkts; spriedums lietā Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434, 14. punkts.

17

Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG)

Oude Luttikhuis

(18)  Komisijas 2010. gada 14. decembra Regula (ES) Nr. 1218/2010 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām specializācijas nolīgumu kategorijām (OV L 335, 18.12.2010., 43. lpp.).

18

(19)  Sīkāku informāciju par definīcijām sk. Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 1. pantā.

19

(20)  Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 2., 3. un 4. pants.

20

(21)  Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regulas 4. pants.

21

(22)  Spriedums lietā Frubo, 71/74, EU:C:1975:61; 1997. gada 14. maija spriedums lietā Florimex, T-70/92 un T-71/92, EU:T:1997:69; spriedums lietā Oude Luttikhuis, EU:C:1995:434; 2006. gada 13. decembra spriedums apvienotajās lietās FNCBV/Komisija, T-217/03 un T-245/03, EU:T:2006:391.

22

Frubo

Florimex

Oude Luttikhuis

FNCBV

(23)  Pamatnostādnes attiecas uz piegādes līgumiem, kurus savu biedru vārdā noslēgusi RO, neatkarīgi no šajos līgumos paredzētās integrācijas pakāpes, izņemot darbības, kas uzskatāmas par koncentrāciju 3. panta nozīmē Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulā (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (Apvienošanās regula, OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.), kā tas būtu, piemēram, ja kopuzņēmumi ilgstoši pilda visas autonoma saimnieciskā subjekta funkcijas.

23

(24)  TKO regulas 170. pants attiecas uz turpmāk minētajiem dzīvajiem liellopiem, kas paredzēti kaušanai:

24

| a) | kaušanai paredzēti Bibos vai Poephagus apakšģintij piederīgi liellopi, kuru svars pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg, un uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 21; |
| --- | --- |

a)

kaušanai paredzēti Bibos vai Poephagus apakšģintij piederīgi liellopi, kuru svars pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg, un uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 21;

Bibos

Poephagus

| b) | kaušanai paredzēti Bibos vai Poephagus apakšģintij piederīgi liellopi, kuru svars pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg, un uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 41; |
| --- | --- |

b)

kaušanai paredzēti Bibos vai Poephagus apakšģintij piederīgi liellopi, kuru svars pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg, un uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 41;

Bibos

Poephagus

| c) | kaušanai paredzēti Bibos vai Poephagus apakšģintij piederīgi liellopi, kuru svars pārsniedz 300 kg un uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 51; |
| --- | --- |

c)

kaušanai paredzēti Bibos vai Poephagus apakšģintij piederīgi liellopi, kuru svars pārsniedz 300 kg un uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 51;

Bibos

Poephagus

| d) | kaušanai paredzētas govis, uz kurām attiecas KN kods ex 0102 29 61; un |
| --- | --- |

d)

kaušanai paredzētas govis, uz kurām attiecas KN kods ex 0102 29 61; un

| e) | citi kaušanai paredzēti liellopi, uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 91. |
| --- | --- |

e)

citi kaušanai paredzēti liellopi, uz kuriem attiecas KN kods ex 0102 29 91.

Uz nobarošanai un kaušanai paredzētiem liellopiem neattiecas TKO regulas 170. pantā uzskaitītie KN kodi.

(25)  TKO regulas 171. pants attiecas uz turpmāk minētajiem produktiem, kas nav paredzēti sēšanai, un miežiem, kas nav paredzēti iesala ražošanai:

25

| a) | parastie kvieši, uz kuriem attiecas KN kods ex 1001 99 00; |
| --- | --- |

a)

parastie kvieši, uz kuriem attiecas KN kods ex 1001 99 00;

| b) | mieži, uz kuriem attiecas KN kods ex 1003 90 00; |
| --- | --- |

b)

mieži, uz kuriem attiecas KN kods ex 1003 90 00;

| c) | kukurūza, uz ko attiecas KN kods 1005 90 00; |
| --- | --- |

c)

kukurūza, uz ko attiecas KN kods 1005 90 00;

| d) | rudzi, uz kuriem attiecas KN kods 1002 90 00; |
| --- | --- |

d)

rudzi, uz kuriem attiecas KN kods 1002 90 00;

| e) | cietie kvieši, uz kuriem attiecas KN kods 1001 19 00; |
| --- | --- |

e)

cietie kvieši, uz kuriem attiecas KN kods 1001 19 00;

| f) | auzas, uz kurām attiecas KN kods 1004 90 00; |
| --- | --- |

f)

auzas, uz kurām attiecas KN kods 1004 90 00;

| g) | tritikāle, uz ko attiecas KN kods ex 1008 60 00; |
| --- | --- |

g)

tritikāle, uz ko attiecas KN kods ex 1008 60 00;

| h) | rapša sēklas, uz ko attiecas KN kods ex 1205; |
| --- | --- |

h)

rapša sēklas, uz ko attiecas KN kods ex 1205;

| i) | saulespuķu sēklas, uz ko attiecas KN kods ex 1206 00; |
| --- | --- |

i)

saulespuķu sēklas, uz ko attiecas KN kods ex 1206 00;

| j) | sojas pupas, uz ko attiecas KN kods ex 1201 90 00; |
| --- | --- |

j)

sojas pupas, uz ko attiecas KN kods ex 1201 90 00;

| k) | lauka pupas, uz ko attiecas KN kodi ex 0708 un ex 0713; |
| --- | --- |

k)

lauka pupas, uz ko attiecas KN kodi ex 0708 un ex 0713;

| l) | lauka zirņi, uz kuriem attiecas KN kodi ex 0708 un ex 0713. |
| --- | --- |

l)

lauka zirņi, uz kuriem attiecas KN kodi ex 0708 un ex 0713.

(26)  Sk. šo Pamatnostādņu 2.4. iedaļu par attiecībām starp TKO regulas 169., 170. un 171. pantu un LESD 101. un 102. pantu.

26

(27)  Sk. TKO regulas 139. apsvērumu.

27

(28)  2. punkta d) apakšpunkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

28

(29)  Atbrīvojums no līguma piemērošanas var būt vajadzīgs sliktas ražas gadījumā, ko, piemēram, ietekmējuši laika apstākļi vai slimības.

29

(30)  Lai nodrošinātu, ka biedri produktus piegādā RO atbilstoši komercializācijas stratēģijai, RO tās ietvaros var būt jāplāno biedru veiktā ražošana. Ražošanas plānošana notiek pirms ražošanas cikla sākšanas, kad vēl ir iespējams ietekmēt RO nepieciešamo ražošanas apjomu. Uz šo situāciju, kad ražošanas plānošana ir daļa no RO komercializācijas stratēģijas, atkāpe attiektos. Savukārt situācija ir citāda, ja ražošanas plānošana notiek ārpus minētās stratēģijas, piemēram, ja RO koordinē kopīgu plānošanu ar citu RO vai RO veic kopīgu plānošanu ar saviem biedriem attiecībā uz produktiem, kurus šie biedri pārdod ārpus RO. Otrajā gadījumā uz ražošanas plānošanu var attiekties citas atkāpes no konkurences noteikumiem, kas paredzētas TKO regulā, vai vispārīgie konkurences noteikumi.

30

(31)  RO komercializācijas stratēģijas īstenošanai var būt vajadzīgs noteikt ražošanas kalendāru un RO komercializēto ražošanas apjomu. Tas var paredzēt, ka RO uzglabā daļu produkcijas vai ka RO lemj par konkrētu apjomu pārdošanas atlikšanu tirgus apstākļu dēļ. Uz šādiem lēmumiem, kuri pieder pie RO komercializācijas stratēģijas, atkāpe attiecas. Tomēr atkāpe neattiecas uz tiem RO un/vai tās biedru nolīgumiem par produktiem, kurus RO nekomercializē.

31

(32)  RO komercializācijas stratēģijas īstenošanai var būt vajadzīga sensitīvas komercinformācijas apmaiņa starp biedriem, lai, piemēram, noteiktu biedru iespējas palielināt piegādes apjomus RO. Uz šo situāciju, kad sensitīvas komercinformācijas apmaiņa ir daļa no RO komercializācijas stratēģijas, atkāpe attiektos. Savukārt situācija ir citāda, ja sensitīvas komercinformācijas apmaiņa notiek ārpus minētās stratēģijas. Tas būtu tādā gadījumā, ja informācija, piemēram, attiektos uz to apjomu, ko ražotāji pārdod ārpus RO. Otrajā gadījumā uz komerciāli svarīgas informācijas apmaiņu var attiekties citas atkāpes no konkurences noteikumiem, kas paredzētas TKO regulā, vai vispārīgie konkurences noteikumi.

32

(33)  Sk. 2. punkta a) apakšpunktu attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

33

(34)  Sk. 2. punkta b) apakšpunktu attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

34

(35)  Šeit uzskaitīti tikai svarīgākie nosacījumi. Konkrēti elementi tiks sīkāk aplūkoti turpmākajās iedaļās, un viss nosacījumu saraksts atrodams attiecīgajā regulējumā, proti, TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

35

(36)  OV C 11, 14.1.2011., 1. lpp.

36

(37)  Sk. 150.–293. punktu Pamatnostādnēs par LESD 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem.

37

(38)  Sīkāku informāciju par kopīgas komercializācijas nolīgumiem sk. 225.–257. punktā Pamatnostādnēs par LESD 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem.

38

(39)  OV C 101, 27.4.2004., 97. lpp.

39

(40)  TKO regulas 152. panta 1. punkts:

40

“Ražotāju organizācijas

1.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma var atzīt ražotāju organizācijas, kas:

| a) | sastāv no ražotājiem konkrētā nozarē, kura minēta 1. panta 2. punktā, un kas ir minēto ražotāju kontrolē saskaņā ar 153. panta 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

sastāv no ražotājiem konkrētā nozarē, kura minēta 1. panta 2. punktā, un kas ir minēto ražotāju kontrolē saskaņā ar 153. panta 2. punkta c) apakšpunktu;

| b) | ir izveidotas pēc ražotāju ierosmes; |
| --- | --- |

b)

ir izveidotas pēc ražotāju ierosmes;

| c) | tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas var ietvert vismaz vienu no šādiem uzdevumiem:






  i) | nodrošināt, lai ražošanu plānotu un pielāgotu pieprasījumam, jo īpaši kvalitātes un kvantitātes ziņā; |
| --- | --- | --- |

c)

tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas var ietvert vismaz vienu no šādiem uzdevumiem:

i)

nodrošināt, lai ražošanu plānotu un pielāgotu pieprasījumam, jo īpaši kvalitātes un kvantitātes ziņā;

| ii) | koncentrēt piedāvājumu un laist tirgū organizācijas biedru saražotos produktus, tostarp izmantojot tiešo pārdošanu; |
| --- | --- |

ii)

koncentrēt piedāvājumu un laist tirgū organizācijas biedru saražotos produktus, tostarp izmantojot tiešo pārdošanu;

| iii) | optimizēt ražošanas izmaksas un atdevi no ieguldījumiem, reaģējot uz vides un dzīvnieku labturības standartiem, un stabilizēt ražotāju cenas; |
| --- | --- |

iii)

optimizēt ražošanas izmaksas un atdevi no ieguldījumiem, reaģējot uz vides un dzīvnieku labturības standartiem, un stabilizēt ražotāju cenas;

| iv) | pētīt ilgtspējīgas ražošanas metodes, inovatīvu praksi, ekonomikas konkurētspēju un tirgus norises un izstrādāt ierosmes šajā sakarā; |
| --- | --- |

iv)

pētīt ilgtspējīgas ražošanas metodes, inovatīvu praksi, ekonomikas konkurētspēju un tirgus norises un izstrādāt ierosmes šajā sakarā;

| v) | veicināt videi nekaitīgus audzēšanas paņēmienus un ražošanas metodes, kā arī atbilstīgus dzīvnieku labturības paņēmienus un metodes un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai; |
| --- | --- |

v)

veicināt videi nekaitīgus audzēšanas paņēmienus un ražošanas metodes, kā arī atbilstīgus dzīvnieku labturības paņēmienus un metodes un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai;

| vi) | veicināt ražošanas standartus un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai, uzlabot produktu kvalitāti un izstrādāt produktus ar aizsargātiem cilmes vietu nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai ar valsts kvalitātes marķējumu; |
| --- | --- |

vi)

veicināt ražošanas standartus un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai, uzlabot produktu kvalitāti un izstrādāt produktus ar aizsargātiem cilmes vietu nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai ar valsts kvalitātes marķējumu;

| vii) | apsaimniekot blakusproduktus un atkritumus, jo īpaši, lai aizsargātu ūdens un augsnes kvalitāti un ainavu un saglabātu vai veicinātu bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

vii)

apsaimniekot blakusproduktus un atkritumus, jo īpaši, lai aizsargātu ūdens un augsnes kvalitāti un ainavu un saglabātu vai veicinātu bioloģisko daudzveidību;

| viii) | veicināt dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un klimata pārmaiņu seku mazināšanu; |
| --- | --- |

viii)

veicināt dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un klimata pārmaiņu seku mazināšanu;

| ix) | izstrādāt iniciatīvas noieta veicināšanas un tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

ix)

izstrādāt iniciatīvas noieta veicināšanas un tirdzniecības jomā;

| x) | pārvaldīt kopējos fondus, kas minēti saistībā ar darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē, kā minēts šīs regulas 31. panta 2. punktā un saskaņā ar 36. pantu Regulā (ES) Nr. 1305/2013; |
| --- | --- |

x)

pārvaldīt kopējos fondus, kas minēti saistībā ar darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē, kā minēts šīs regulas 31. panta 2. punktā un saskaņā ar 36. pantu Regulā (ES) Nr. 1305/2013;

| xi) | sniegt nepieciešamo tehnisko palīdzību nākotnes līgumu vai darījumu tirgu un apdrošināšanas shēmu izmantošanai.” |
| --- | --- |

xi)

sniegt nepieciešamo tehnisko palīdzību nākotnes līgumu vai darījumu tirgu un apdrošināšanas shēmu izmantošanai.”

(41)  RO cenšas faktiski pārdot produktus, t. i., tā ne tikai īsteno vienotu realizācijas stratēģiju, bet arī sagatavo tās biedru produktu pārdošanas piedāvājumus un slēdz pārdošanas darījumus ar klientiem/pircējiem.

41

(42)  1. punkta pirmā daļa attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

42

(43)  2. punkta d) apakšpunkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

43

(44)  Persona, kura nav biedrs, var būt ražotājs, kurš nav RO biedrs, vai tirgotājs. Personas, kuras nav biedri, tiešā veidā nepiedalās līgumslēgšanas sarunās, ko RO veic savu biedru vārdā, t. i., sarunas notiek neatkarīgi no personām, kuras nav biedri. To personu produktus, kuri nav biedri, no šīm personām RO pērk atsevišķi, un sarunas ar šīm personām nav daļa no līgumslēgšanas sarunām, tāpēc tām atkāpi nepiemēro.

44

(45)  Mūsu pasvītrojums.

45

(46)  Ja atzītā RO izmanto ārpakalpojumus, tam jānotiek saskaņā ar TKO regulas 155. pantu. Ir vajadzīga iepriekšēja dalībvalsts atļauja. Ražošanas ārpakalpojumi nav atļauti. RO jābūt atbildīgai par ārpakalpojumu izpildes nodrošināšanu un vispārējo pārvaldību, kontroli un uzraudzību attiecībā uz komerciālo vienošanos par darbības izpildi. Papildu informācija par ārpakalpojumiem tiks sniegta Komisijas Deleģētajā regulā, kuru paredzēts pieņemt.

46

(47)  Tā kā šā efektivitātes uzlabojumu kritērija izpilde ir atkarīga no KLP mērķu sasniegšanas, ņemot vērā konkrētās juridiskās prasības, kas attiecībā uz lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības konkurences noteikumiem paredzētas LESD 39. un 42. pantā, tas atšķiras no kritērijiem, kas saistībā ar konkurences noteikumiem tiktu izmantoti citās nozarēs.

47

(48)  1. punkta trešā daļas a) un b) punkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

48

(49)  Šīs darbības ir:

49

| i) | kopīga izplatīšana, tostarp kopīga pārdošanas platforma un kopīga transportēšana, |
| --- | --- |

i)

kopīga izplatīšana, tostarp kopīga pārdošanas platforma un kopīga transportēšana,

| ii) | kopīgs iepakojums, marķējums vai reklāma (pirmās divas darbības attiecas tikai uz olīveļļas nozari); |
| --- | --- |

ii)

kopīgs iepakojums, marķējums vai reklāma (pirmās divas darbības attiecas tikai uz olīveļļas nozari);

| iii) | kopīga kvalitātes kontroles organizēšana; |
| --- | --- |

iii)

kopīga kvalitātes kontroles organizēšana;

| iv) | kopīga aprīkojuma vai uzglabāšanas iekārtu izmantošana; |
| --- | --- |

iv)

kopīga aprīkojuma vai uzglabāšanas iekārtu izmantošana;

| v) | kopīga pārstrāde (šī darbība attiecas tikai uz olīveļļas nozari); |
| --- | --- |

v)

kopīga pārstrāde (šī darbība attiecas tikai uz olīveļļas nozari);

| vi) | kopīga tādu atkritumu apsaimniekošana, kuri tieši saistīti ar produkta ražošanu (šī darbība attiecas tikai uz olīveļļas un liellopu un teļa gaļas nozarēm); |
| --- | --- |

vi)

kopīga tādu atkritumu apsaimniekošana, kuri tieši saistīti ar produkta ražošanu (šī darbība attiecas tikai uz olīveļļas un liellopu un teļa gaļas nozarēm);

| vii) | kopīgs resursu iepirkums. |
| --- | --- |

vii)

kopīgs resursu iepirkums.

(50)  Grieķijā, Itālijā un Spānijā izmaksas par mēslošanas līdzekļiem 2010. gadā veidoja vidēji 18 % no darbības izmaksām (lauku saimniecībās, kurās ražo olīveļļu), izmaksas par pesticīdiem – 14 % un izmaksas par degvielu un elektroenerģiju – 27 %, kā liecina dati ziņojumā EU olive oil farms report based on FADN data, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, 57.–76. lpp.

50

EU olive oil farms report based on FADN data

(51)  ES-27 mērogā audzētāju un nobarotāju izmaksas par lopbarību 2011. gadā veidoja 41 % no darbības izmaksām, dzīvnieku iegādes izmaksas – 22 % un enerģijas izmaksas – 7 %, kā liecina ziņojums EU beef farms report 2012 based on FADN data, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, 69. lpp.

51

EU beef farms report 2012 based on FADN data

(52)  ES-27 mērogā mēslošanas līdzekļu iegāde, piemēram, kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem un kukurūzai, 2011. gadā vidēji veidoja 24 % no darbības izmaksām, pesticīdu izmaksas – 11 % un degvielas un elektroenerģijas izmaksas – 17 %, kā liecina dati ziņojumā EU cereal farms report 2013 based on FADN data, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, 26.–79. lpp.).

52

EU cereal farms report 2013 based on FADN data

(53)  Ja apjoma un izmaksu ziņā tiek panākta atbilstība vienkāršotās metodes elementiem, kā tie aprakstīti iepriekš, būtisku efektivitātes uzlabojumu kritērijs, visticamāk, būtu izpildīts arī šādā gadījumā. Pretējā gadījumā būtisku efektivitātes uzlabojumu novērtējums būtu jāveic, pamatojoties uz konkrētā gadījuma faktiem, lai tādējādi pārliecinātos, vai RO darbības rada būtiskus efektivitātes uzlabojumus, kas nozīmētu, ka šīs darbības kopumā palīdz sasniegt KLP mērķus.

53

(54)  Skatīt 53. zemsvītras piezīmi.

54

(55)  2. punkta a) apakšpunkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

55

(56)  2. punkta e) un f) apakšpunkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

56

(57)  2. punkta c) apakšpunkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

57

(58)  TKO regulas 170. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts un 171. panta 1. punkta a)-l) apakšpunkts.

58

(59)  Olīveļļa: OV C 256, 7.8.2014., 4. lpp.

59

Laukaugi: OV C 256, 7.8.2014., 1. lpp.

Liellopu un teļa gaļa: OV C 256, 7.8.2014., 3. lpp.

(60)  Olīveļļa: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_en.htm

60

Liellopu un teļa gaļa: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_en.htm

Laukaugi: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm

(61)  Olimpisko vidējo rādītāju aprēķina uz pēdējo piecu gadu ražošanas datu bāzes, atmetot gadus ar visaugstāko un viszemāko vērtību un izrēķinot vidējo par atlikušajiem trim gadiem.

61

(62)  2. punkta g) apakšpunkts attiecīgi TKO regulas 169., 170. un 171. pantā.

62

(63)  Šī iespēja attiecas tikai uz liellopu un teļa gaļas un laukaugu nozari, t. i., izņemot olīveļļas nozari, uz kuru attiecas tikai a) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi.

63

(64)  Piemēram, 2002. gada 28. februāra spriedums lietā T-395/94 Atlantic Container Line/Komisija, ECLI:EU:T:2002:49, 330. punkts.

64

Atlantic Container Line

(65)  Piemēram, spriedums lietā Metro/Komisija, 26/76, EU:C:1977:167, 21. punkts:“(..) Lai gan cenu konkurence ir tik svarīga, ka to nekad nedrīkst likvidēt, tomēr tā nav vienīgā efektīvā konkurences forma, ne arī tāda, kurai visos apstākļos būtu jāpiešķir absolūta prioritāte. Pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas atbilstoši 85. panta 3. punktam, paredz, ka efektīvas konkurences uzturēšanas prasības var būt savienojamas ar cita veida mērķu aizsargāšanu un ka šajā saistībā ir pieļaujami daži konkurences ierobežojumi, ja tie ir absolūti nepieciešami šo mērķu sasniegšanai un neizraisa konkurences likvidēšanu būtiskā kopējā tirgus daļā. (..).”

65

Metro/

(..) Lai gan cenu konkurence ir tik svarīga, ka to nekad nedrīkst likvidēt, tomēr tā nav vienīgā efektīvā konkurences forma, ne arī tāda, kurai visos apstākļos būtu jāpiešķir absolūta prioritāte. Pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas atbilstoši 85. panta 3. punktam, paredz, ka efektīvas konkurences uzturēšanas prasības var būt savienojamas ar cita veida mērķu aizsargāšanu un ka šajā saistībā ir pieļaujami daži konkurences ierobežojumi, ja tie ir absolūti nepieciešami šo mērķu sasniegšanai un neizraisa konkurences likvidēšanu būtiskā kopējā tirgus daļā. (..).

(66)  Šajā saistībā būtu jāņem vērā, ka uz personām, kurām piemēro atkāpi, attiecas tirgus varas slieksnis, kas attiecībā uz liellopu un teļa gaļu un laukaugiem ir 15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjoma un attiecībā uz olīveļļu – 20 % no konkrētā tirgus.

66

(67)  Komisijas Paziņojums “Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu”[šobrīd LESD 101. panta 3. punkts] (OV C 101, 27.4.2004., 97. lpp.).

67

[šobrīd LESD 101. panta 3. punkts]

(68)  Sk. 3.5. iedaļu “Produktu apjoma ierobežojums”.

68

(69)  Komisijas paziņojums par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.).

69

(70)  Šeit ņemtas vērā konkurences iestāžu iepriekš veiktās izmeklēšanas (Eiropas Komisijas Konkurences ĢD un Spānijas Konkurences iestādes lietas), kā arī informācija, ko Eiropas Komisija saņēmusi no tirgus dalībniekiem.

70

(71)  Komisijas 2012. gada 13. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 29/2012 par olīveļļas tirdzniecības standartiem (OV L 12, 14.1.2012., 14. lpp.) ar attiecīgajiem grozījumiem.

71

---

I PIELIKUMS

---

II PIELIKUMS

---