# Eiropas Savienības C 422/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 422 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 17. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 422

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 17. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2015/C 422/01 | Kopsavilkums par Palātas ikgadējo Eiropas Savienības pētniecības kopuzņēmumu 2014. gada revīziju | 1 |
| 2015/C 422/02 | Ziņojums par kopuzņēmuma ARTEMIS finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 26. jūnijam ar Kopuzņēmuma atbildi | 9 |
| 2015/C 422/03 | Ziņojums par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi | 17 |
| 2015/C 422/04 | Ziņojums par ENIAC kopuzņēmuma finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 26. jūnijam ar Kopuzņēmuma atbildi | 25 |
| 2015/C 422/05 | Ziņojums par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi | 33 |
| 2015/C 422/06 | Ziņojums par kopuzņēmuma Kurināmā elementi un ūdeņradis 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi | 51 |
| 2015/C 422/07 | Ziņojums par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm | 61 |
| 2015/C 422/08 | Ziņojums par SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi | 70 |
| 2015/C 422/09 | Ziņojums par kopuzņēmuma ECSEL finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 27. jūnija līdz 2014. gada 31. decembrim ar Kopuzņēmuma atbildēm | 80 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2015/C 422/01

Kopsavilkums par Palātas ikgadējo Eiropas Savienības pētniecības kopuzņēmumu 2014. gada revīziju

1

2015/C 422/02

Ziņojums par kopuzņēmuma ARTEMIS finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 26. jūnijam ar Kopuzņēmuma atbildi

ARTEMIS

9

2015/C 422/03

Ziņojums par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

Clean Sky

17

2015/C 422/04

Ziņojums par ENIAC kopuzņēmuma finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 26. jūnijam ar Kopuzņēmuma atbildi

ENIAC

25

2015/C 422/05

Ziņojums par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

33

2015/C 422/06

Ziņojums par kopuzņēmuma Kurināmā elementi un ūdeņradis 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

51

2015/C 422/07

Ziņojums par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm

61

2015/C 422/08

Ziņojums par SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

70

2015/C 422/09

Ziņojums par kopuzņēmuma ECSEL finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 27. jūnija līdz 2014. gada 31. decembrim ar Kopuzņēmuma atbildēm

ECSEL

80

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/1

---

Kopsavilkums par Palātas ikgadējo Eiropas Savienības pētniecības kopuzņēmumu 2014. gada revīziju

(2015/C 422/01)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-7. | 2 |
| Palātas atzinumus pamatojošā informācija | 8.-11. | 3 |
| Revīzijas rezultāti | 12.-24. | 3 |
| Atzinumi par pārskatu ticamību | 12. | 3 |
| Atzinumi par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 13.-15. | 3 |
| Apstākļu akcentējums attiecībā uz ES ieguldījumu ITER projekta izmaksās | 16. | 4 |
| Komentāri, kas nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem | 17.-22. | 4 |
| Budžeta un finanšu pārvaldība | 18. | 4 |
| Iekšējās kontroles mehānismi | 19.-20. | 5 |
| Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem | 21. | 5 |
| Komisijas otrais starpposma novērtējums | 22. | 5 |
| Secinājumi | 23.-24. | 5 |
| I PIELIKUMS. | Kopuzņēmumu ieņēmumi (prognozētais ieņēmumu budžets, konstatētie prasījumi un saņemtās summas) un štatu saraksti |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-7.

2

Palātas atzinumus pamatojošā informācija

8.-11.

3

Revīzijas rezultāti

12.-24.

3

Atzinumi par pārskatu ticamību

12.

3

Atzinumi par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

13.-15.

3

Apstākļu akcentējums attiecībā uz ES ieguldījumu ITER projekta izmaksās

16.

4

Komentāri, kas nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem

17.-22.

4

Budžeta un finanšu pārvaldība

18.

4

Iekšējās kontroles mehānismi

19.-20.

5

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

21.

5

Komisijas otrais starpposma novērtējums

22.

5

Secinājumi

23.-24.

5

I PIELIKUMS.

Kopuzņēmumu ieņēmumi (prognozētais ieņēmumu budžets, konstatētie prasījumi un saņemtās summas) un štatu saraksti

6

| II PIELIKUMS. | Palātas 2014. gadā formulētie komentāri |
| --- | --- |

II PIELIKUMS.

Palātas 2014. gadā formulētie komentāri

8

IEVADS

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja 2014. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatus, kā arī šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību astoņos Eiropas Savienības pētniecības kopuzņēmumos (1):






  — | Fusion for Energy – F4E (ITER) – kodolsintēzes enerģētikas attīstība, |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja 2014. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatus, kā arī šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību astoņos Eiropas Savienības pētniecības kopuzņēmumos (1):

—

Fusion for Energy – F4E (ITER) – kodolsintēzes enerģētikas attīstība,

| — | Clean Sky – ekoloģiski tīra aviotransporta tehnoloģiju izstrāde, |
| --- | --- |

—

Clean Sky – ekoloģiski tīra aviotransporta tehnoloģiju izstrāde,

| — | ARTEMIS – iegultās datorsistēmas (2), |
| --- | --- |

—

ARTEMIS – iegultās datorsistēmas (2),

| — | IMI – novatorisku zāļu jomā uzsāktā ierosme, |
| --- | --- |

—

IMI – novatorisku zāļu jomā uzsāktā ierosme,

| — | ENIAC – nanoelektronika (3), |
| --- | --- |

—

ENIAC – nanoelektronika (3),

| — | FCH – kurināmā elementi un ūdeņradis, |
| --- | --- |

—

FCH – kurināmā elementi un ūdeņradis,

| — | SESAR – vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte un |
| --- | --- |

—

SESAR – vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte un

| — | ECSEL – elektroniskie komponenti un sistēmas (4). |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroniskie komponenti un sistēmas (4).

| 2. | Līdz ar Eiropas Savienību (kuru pārstāv Komisija) par kopuzņēmumu dalībniekiem var kļūt dažādi publiskā un privātā sektora partneri, kas veic ieguldījumus kopuzņēmumu veikto darbību finansēšanā. Kopuzņēmumu izveidē izmanto vai nu divpusēju modeli, kurš ietver Eiropas Komisijas un nozares pārstāvju dalību, vai trīspusēju, kad piedalās arī dalībvalstis (5). Kopuzņēmumiem ir liela nozīme pētniecības politikas īstenošanā konkrētās jomās. |
| --- | --- |

2.

Līdz ar Eiropas Savienību (kuru pārstāv Komisija) par kopuzņēmumu dalībniekiem var kļūt dažādi publiskā un privātā sektora partneri, kas veic ieguldījumus kopuzņēmumu veikto darbību finansēšanā. Kopuzņēmumu izveidē izmanto vai nu divpusēju modeli, kurš ietver Eiropas Komisijas un nozares pārstāvju dalību, vai trīspusēju, kad piedalās arī dalībvalstis (5). Kopuzņēmumiem ir liela nozīme pētniecības politikas īstenošanā konkrētās jomās.

| 3. | Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta revidēja darījumu likumību un pareizību. Tomēr 2014. gads bija pirmais gads, kurā abu kopuzņēmumu (Fusion for Energy – F4E (ITER) un SESAR) gada pārskatus pārbaudīja neatkarīgs ārējs revidents (revidentu sabiedrība) saskaņā ar 208. panta 4. punktu ES Finanšu regulā un 107. panta 1. punktu jaunajā aģentūru un citu struktūru pamata Finanšu regulā. Atzinumā par šiem pārskatiem Palāta ņēma vērā neatkarīga ārējā revidenta veikto revīzijas darbu un rīcību, kas sekoja saistībā ar revidenta konstatējumiem. Attiecībā uz pārējiem kopuzņēmumiem Palāta pati veica to gada pārskatu revīziju. |
| --- | --- |

3.

Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta revidēja darījumu likumību un pareizību. Tomēr 2014. gads bija pirmais gads, kurā abu kopuzņēmumu (Fusion for Energy – F4E (ITER) un SESAR) gada pārskatus pārbaudīja neatkarīgs ārējs revidents (revidentu sabiedrība) saskaņā ar 208. panta 4. punktu ES Finanšu regulā un 107. panta 1. punktu jaunajā aģentūru un citu struktūru pamata Finanšu regulā. Atzinumā par šiem pārskatiem Palāta ņēma vērā neatkarīga ārējā revidenta veikto revīzijas darbu un rīcību, kas sekoja saistībā ar revidenta konstatējumiem. Attiecībā uz pārējiem kopuzņēmumiem Palāta pati veica to gada pārskatu revīziju.

| 4. | Šajā kopsavilkumā ir sniegts pārskats par rezultātiem, ko Palāta guva, veicot kopuzņēmumos ikgadējās revīzijas par 2014. finanšu gadu. Kopsavilkums sagatavots, lai būtu vieglāk analizēt un salīdzināt īpašos gada ziņojumus, ko Palāta ir sagatavojusi par kopuzņēmumu 2014. gada pārskatiem. Publicētajos īpašajos gada ziņojumos ir izklāstīti Palātas atzinumi un komentāri, kā arī kopuzņēmumu atbildes. Šis kopsavilkums nav ne revīzijas ziņojums, ne atzinums. |
| --- | --- |

4.

Šajā kopsavilkumā ir sniegts pārskats par rezultātiem, ko Palāta guva, veicot kopuzņēmumos ikgadējās revīzijas par 2014. finanšu gadu. Kopsavilkums sagatavots, lai būtu vieglāk analizēt un salīdzināt īpašos gada ziņojumus, ko Palāta ir sagatavojusi par kopuzņēmumu 2014. gada pārskatiem. Publicētajos īpašajos gada ziņojumos ir izklāstīti Palātas atzinumi un komentāri, kā arī kopuzņēmumu atbildes. Šis kopsavilkums nav ne revīzijas ziņojums, ne atzinums.

| 5. | Kopuzņēmumu prognozētais ieņēmumu budžets (6) 2014. gadā bija 1,9 miljardi EUR (2013. gadā – 2,2 miljardi EUR) jeb 1,6 % no ES vispārējā budžeta 2014. gadā (2013. gadā – 1,7 %). No faktiski saņemtajām summām 1  224 miljonus EUR (2013. gadā – 686 miljonus EUR) veidoja ieskaitījumi no ES vispārējā budžeta un 204 miljonus EUR (2013. gadā – 134 miljonus EUR) ieguldīja rūpnieciskie partneri un kopuzņēmumu dalībnieki. Lielāko daļu no palielinājuma, kas minēts pie saņemtajām summām, var izskaidrot ar Komisijas un ITER mītnes valsts palielinātajām iemaksām kopuzņēmumā F4E 2014. gadā. |
| --- | --- |

5.

Kopuzņēmumu prognozētais ieņēmumu budžets (6) 2014. gadā bija 1,9 miljardi EUR (2013. gadā – 2,2 miljardi EUR) jeb 1,6 % no ES vispārējā budžeta 2014. gadā (2013. gadā – 1,7 %). No faktiski saņemtajām summām 1  224 miljonus EUR (2013. gadā – 686 miljonus EUR) veidoja ieskaitījumi no ES vispārējā budžeta un 204 miljonus EUR (2013. gadā – 134 miljonus EUR) ieguldīja rūpnieciskie partneri un kopuzņēmumu dalībnieki. Lielāko daļu no palielinājuma, kas minēts pie saņemtajām summām, var izskaidrot ar Komisijas un ITER mītnes valsts palielinātajām iemaksām kopuzņēmumā F4E 2014. gadā.

| 6. | Kopuzņēmumos ir nodarbināti 432 (2013. gadā – 414) pastāvīgie un pagaidu darbinieki, t. i., mazāk nekā 1 % no kopējā ES ierēdņu skaita, kas atļauts saskaņā ar ES vispārējo budžetu (sīkāku informāciju sk. I pielikumā). |
| --- | --- |

6.

Kopuzņēmumos ir nodarbināti 432 (2013. gadā – 414) pastāvīgie un pagaidu darbinieki, t. i., mazāk nekā 1 % no kopējā ES ierēdņu skaita, kas atļauts saskaņā ar ES vispārējo budžetu (sīkāku informāciju sk. I pielikumā).

| 7. | Lai gan finanšu risks saistībā ar kopuzņēmumiem ir ierobežots salīdzinājumā ar ES kopējo budžetu, Savienības reputācijas risks ir augsts: kopuzņēmumi ir ES pētniecības stratēģijas galvenais īstenošanas rīks, un tiem raksturīgā publiskā un privātā sektora partnerība padara tos ļoti atpazīstamus nozarēs, ar kurām tie sadarbojas. |
| --- | --- |

7.

Lai gan finanšu risks saistībā ar kopuzņēmumiem ir ierobežots salīdzinājumā ar ES kopējo budžetu, Savienības reputācijas risks ir augsts: kopuzņēmumi ir ES pētniecības stratēģijas galvenais īstenošanas rīks, un tiem raksturīgā publiskā un privātā sektora partnerība padara tos ļoti atpazīstamus nozarēs, ar kurām tie sadarbojas.

PALĀTAS ATZINUMUS PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 8. | Attiecībā uz tiem diviem kopuzņēmumiem, kurus revidēja neatkarīgs ārējais revidents, Palāta ir pārbaudījusi revidentu sabiedrību darbu saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Gatavojot īpašajos gada ziņojumos iekļauto atzinumu par pārskatu ticamību, Palāta ņēma vērā revidentu sabiedrību darbu. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz tiem diviem kopuzņēmumiem, kurus revidēja neatkarīgs ārējais revidents, Palāta ir pārbaudījusi revidentu sabiedrību darbu saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Gatavojot īpašajos gada ziņojumos iekļauto atzinumu par pārskatu ticamību, Palāta ņēma vērā revidentu sabiedrību darbu.

| 9. | Palātas revīzijas atzinumi par pārskatu ticamību ar pienācīgu pārliecību balstās uz privātu revidentu sabiedrību darbu. |
| --- | --- |

9.

Palātas revīzijas atzinumi par pārskatu ticamību ar pienācīgu pārliecību balstās uz privātu revidentu sabiedrību darbu.

| 10. | Attiecībā uz darījumu likumību un pareizību, par kuru atzinumu sniedz tikai Palāta, tās izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. Ņem vērā arī citu revidentu darbā iegūtos pierādījumus, kā arī vadības apliecinājumu un gada darbības pārskatu analīzi. 2014. gadā revīzijas darbā Palāta joprojām īpaši pievērsās ex post revīzijām. |
| --- | --- |

10.

Attiecībā uz darījumu likumību un pareizību, par kuru atzinumu sniedz tikai Palāta, tās izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. Ņem vērā arī citu revidentu darbā iegūtos pierādījumus, kā arī vadības apliecinājumu un gada darbības pārskatu analīzi. 2014. gadā revīzijas darbā Palāta joprojām īpaši pievērsās ex post revīzijām.

| 11. | Atlikušajiem sešiem kopuzņēmumiem Palāta turpināja veikt gan pakārtoto darījumu likumības un pareizības, gan pārskatu ticamības revīzijas. |
| --- | --- |

11.

Atlikušajiem sešiem kopuzņēmumiem Palāta turpināja veikt gan pakārtoto darījumu likumības un pareizības, gan pārskatu ticamības revīzijas.

REVĪZIJAS REZULTĀTI

Atzinumi par pārskatu ticamību

| 12. | Visu kopuzņēmumu galīgie pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo kopuzņēmumu finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka piemērojamie finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

12.

Visu kopuzņēmumu galīgie pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo kopuzņēmumu finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka piemērojamie finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Atzinumi par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 13. | Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi piecos (F4E, Clean Sky, FCH, IMI un SESAR) no astoņiem kopuzņēmumiem. |
| --- | --- |

13.

Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi piecos (F4E, Clean Sky, FCH, IMI un SESAR) no astoņiem kopuzņēmumiem.

| 14. | Kopuzņēmumos ARTEMIS un ENIAC projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem nolīgumiem. Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC saņēma revīzijas ziņojumus no dalībvalstu finansēšanas iestādēm, taču sistemātiski neizvērtēja šo revīziju kvalitāti. Palāta novērtēja triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas stratēģijas, tostarp revīzijas ziņojumus. Izmantotā metodoloģija neļāva kopuzņēmumiem aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne arī atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tāpēc Palāta secināja, ka informācija, kas pieejama par kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC ex post revīzijas stratēģiju īstenošanu, nav pietiekama, lai Palāta varētu spriest, vai šis svarīgais kontroles instruments darbojas efektīvi (7), un Palāta sniedza atzinumu ar iebildēm (8). |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmumos ARTEMIS un ENIAC projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem administratīvajiem nolīgumiem. Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC saņēma revīzijas ziņojumus no dalībvalstu finansēšanas iestādēm, taču sistemātiski neizvērtēja šo revīziju kvalitāti. Palāta novērtēja triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas stratēģijas, tostarp revīzijas ziņojumus. Izmantotā metodoloģija neļāva kopuzņēmumiem aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne arī atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tāpēc Palāta secināja, ka informācija, kas pieejama par kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC ex post revīzijas stratēģiju īstenošanu, nav pietiekama, lai Palāta varētu spriest, vai šis svarīgais kontroles instruments darbojas efektīvi (7), un Palāta sniedza atzinumu ar iebildēm (8).

| 15. | Kopuzņēmums ECSEL pārņēma kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC projektus. Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC bija noslēguši administratīvos nolīgumus ar attiecīgās dalībvalsts finansēšanas iestādēm, un šie nolīgumi ir spēkā arī pēc abu kopuzņēmumu apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL
   (9). Ņemot vērā 14. punktā aprakstīto situāciju, Palāta sniedza atzinumu ar iebildēm arī kopuzņēmumam ECSEL attiecībā uz kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC sāktajiem projektiem. |
| --- | --- |

15.

Kopuzņēmums ECSEL pārņēma kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC projektus. Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC bija noslēguši administratīvos nolīgumus ar attiecīgās dalībvalsts finansēšanas iestādēm, un šie nolīgumi ir spēkā arī pēc abu kopuzņēmumu apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL
   (9). Ņemot vērā 14. punktā aprakstīto situāciju, Palāta sniedza atzinumu ar iebildēm arī kopuzņēmumam ECSEL attiecībā uz kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC sāktajiem projektiem.

Apstākļu akcentējums attiecībā uz ES ieguldījumu ITER projekta izmaksās

   (10)

| 16. | Attiecībā uz F4E Padome 2010. gadā noteica (11), ka ES ieguldījums ITER celtniecības fāzē ir 6,6 miljardi EUR. Ir liels risks, ka summa varētu palielināties – galvenokārt tāpēc, ka mainās sasniedzamo rezultātu apjoms un pašreizējais grafiks tiek uzskatīts par nereālu. Saskaņā ar nesenāko aplēsi projekta celtniecības fāzes pabeigšanai pietrūkst 428 miljonu EUR. Revīzijas laikā (2015. gada martā) kopuzņēmums uzskatīja, ka projekta celtniecības fāze nobīdīsies vismaz par 43 mēnešiem. Ņemot vērā šo risku, kopuzņēmums līgumu līmenī izstrādā sistēmu, lai regulāri uzraudzītu izmaksu novirzes, taču vēl nav pārrēķinājis kopuzņēmuma iemaksu ITER projektā pēc tam, kad būs beigusies celtniecības fāze. Tomēr kopuzņēmums strādā pie rīcības plāna īstenošanas, lai novērstu galvenos ierobežojumus, kuri pašlaik kavē projekta attīstību. |
| --- | --- |

16.

Attiecībā uz F4E Padome 2010. gadā noteica (11), ka ES ieguldījums ITER celtniecības fāzē ir 6,6 miljardi EUR. Ir liels risks, ka summa varētu palielināties – galvenokārt tāpēc, ka mainās sasniedzamo rezultātu apjoms un pašreizējais grafiks tiek uzskatīts par nereālu. Saskaņā ar nesenāko aplēsi projekta celtniecības fāzes pabeigšanai pietrūkst 428 miljonu EUR. Revīzijas laikā (2015. gada martā) kopuzņēmums uzskatīja, ka projekta celtniecības fāze nobīdīsies vismaz par 43 mēnešiem. Ņemot vērā šo risku, kopuzņēmums līgumu līmenī izstrādā sistēmu, lai regulāri uzraudzītu izmaksu novirzes, taču vēl nav pārrēķinājis kopuzņēmuma iemaksu ITER projektā pēc tam, kad būs beigusies celtniecības fāze. Tomēr kopuzņēmums strādā pie rīcības plāna īstenošanas, lai novērstu galvenos ierobežojumus, kuri pašlaik kavē projekta attīstību.

Komentāri, kas nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem

| 17. | Lai pievērstu uzmanību svarīgiem jautājumiem, Palāta formulēja 55 komentārus (2013. gadā – 55) par visiem kopuzņēmumiem. Pārskats par formulētajiem komentāriem ir sniegts II pielikumā. Visbiežāk sastopamo komentāru kopsavilkums ir sniegts turpmāk. |
| --- | --- |

17.

Lai pievērstu uzmanību svarīgiem jautājumiem, Palāta formulēja 55 komentārus (2013. gadā – 55) par visiem kopuzņēmumiem. Pārskats par formulētajiem komentāriem ir sniegts II pielikumā. Visbiežāk sastopamo komentāru kopsavilkums ir sniegts turpmāk.

Budžeta un finanšu pārvaldība

| 18. | Šīs sadaļas komentāri attiecas uz trijām turpmāk uzskaitītajām jomām.






  — | Budžeta izpildes līmenis. Saistību apropriācijām tas variējās no 90 % līdz 100 % (izņemot ARTEMIS un ENIAC, kam tas bija no 38 % līdz 43 % un kas atspoguļo apropriāciju izpildi sešos mēnešos ar korekciju pilnam gadam), un budžeta izpildes līmenis maksājumu apropriācijām bija no 74 % līdz 100 %. Budžeta izpildes līmenis maksājumu apropriācijām FCH un IMI bija 74 % un SESAR – 80 %, un to lielā mērā var izskaidrot ar projektu finansēšanas kavējumiem. |
| --- | --- | --- |

18.

Šīs sadaļas komentāri attiecas uz trijām turpmāk uzskaitītajām jomām.

—

Budžeta izpildes līmenis. Saistību apropriācijām tas variējās no 90 % līdz 100 % (izņemot ARTEMIS un ENIAC, kam tas bija no 38 % līdz 43 % un kas atspoguļo apropriāciju izpildi sešos mēnešos ar korekciju pilnam gadam), un budžeta izpildes līmenis maksājumu apropriācijām bija no 74 % līdz 100 %. Budžeta izpildes līmenis maksājumu apropriācijām FCH un IMI bija 74 % un SESAR – 80 %, un to lielā mērā var izskaidrot ar projektu finansēšanas kavējumiem.

| — | Aicinājumi iesniegt priekšlikumus un projektu īstenošana. Visiem kopuzņēmumiem šis rādītājs bija no 90 % līdz 100 %, izņemot ARTEMIS, kuram galīgais to apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības priekšlikumu konkursiem, bija tikai 48 % (2013. gada 31. decembrī – 49 %) no kopējā budžeta, kas pieejams pamatdarbības izdevumiem visā šā kopuzņēmuma pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

—

Aicinājumi iesniegt priekšlikumus un projektu īstenošana. Visiem kopuzņēmumiem šis rādītājs bija no 90 % līdz 100 %, izņemot ARTEMIS, kuram galīgais to apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības priekšlikumu konkursiem, bija tikai 48 % (2013. gada 31. decembrī – 49 %) no kopējā budžeta, kas pieejams pamatdarbības izdevumiem visā šā kopuzņēmuma pastāvēšanas laikā.

| — | Iestādēm un struktūrām katru gadu ir jāsagatavo ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību (12). Informācija, ko šajā ziņojumā sniedza kopuzņēmumi, nebija saskaņota un bieži bija nepilnīga. Komisijai ir jāsniedz norādījumi par to, kādam jābūt šim ziņojumam un kas tajā jāiekļauj. |
| --- | --- |

—

Iestādēm un struktūrām katru gadu ir jāsagatavo ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību (12). Informācija, ko šajā ziņojumā sniedza kopuzņēmumi, nebija saskaņota un bieži bija nepilnīga. Komisijai ir jāsniedz norādījumi par to, kādam jābūt šim ziņojumam un kas tajā jāiekļauj.

Iekšējās kontroles mehānismi

| 19. | Ex post revīzijas ir svarīgs rīks, lai kopuzņēmumi varētu nodrošināt saņēmēju un/vai partneru iesniegto izmaksu deklarāciju attiecināmību un precizitāti. Visi kopuzņēmumi, izņemot ECSEL
   (13), ir pieņēmuši ex post revīzijas stratēģiju, un pieci kopuzņēmumi ir uzticējuši šo revīziju veikšanu neatkarīgām ārējo revidentu sabiedrībām saskaņā ar noslēgtiem līgumiem. Trijos gadījumos (sk. 14.–15. punktu) Palāta formulēja atzinumu ar iebildēm tāpēc, ka ex post revīzijas stratēģija nebija pienācīgi ieviesta. |
| --- | --- |

19.

Ex post revīzijas ir svarīgs rīks, lai kopuzņēmumi varētu nodrošināt saņēmēju un/vai partneru iesniegto izmaksu deklarāciju attiecināmību un precizitāti. Visi kopuzņēmumi, izņemot ECSEL
   (13), ir pieņēmuši ex post revīzijas stratēģiju, un pieci kopuzņēmumi ir uzticējuši šo revīziju veikšanu neatkarīgām ārējo revidentu sabiedrībām saskaņā ar noslēgtiem līgumiem. Trijos gadījumos (sk. 14.–15. punktu) Palāta formulēja atzinumu ar iebildēm tāpēc, ka ex post revīzijas stratēģija nebija pienācīgi ieviesta.

| 20. | Attiecībā uz F4E Palāta norāda, ka ir panākts nozīmīgs progress, kaut arī revīzijas laikā (2015. gada martā) šis kopuzņēmums joprojām nebija pabeidzis vairākus svarīgus pasākumus. Joprojām jāpalielina iepirkuma procedūru konkurētspēja, lai kopuzņēmums F4E varētu īstenot ITER projektu. Savukārt dotāciju konkursos 2013. un 2012. gadā vidēji tika saņemts viens priekšlikums katrā konkursā. |
| --- | --- |

20.

Attiecībā uz F4E Palāta norāda, ka ir panākts nozīmīgs progress, kaut arī revīzijas laikā (2015. gada martā) šis kopuzņēmums joprojām nebija pabeidzis vairākus svarīgus pasākumus. Joprojām jāpalielina iepirkuma procedūru konkurētspēja, lai kopuzņēmums F4E varētu īstenot ITER projektu. Savukārt dotāciju konkursos 2013. un 2012. gadā vidēji tika saņemts viens priekšlikums katrā konkursā.

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

| 21. | Pētījumu rezultātu uzraudzība un ziņošana par tiem ir noteikta Septītajā pamatprogrammā, kura paredz uzraudzības un ziņošanas sistēmu, kas aptver izpētes rezultātu aizsardzību, izplatīšanu un tālāknodošanu. Dotācijas nolīgumos, kuri parakstīti ar dalībniekiem un citiem saņēmējiem, kopuzņēmumi ir iekļāvuši īpašus noteikumus, kas reglamentē intelektuālā īpašuma tiesības un izpētes pasākumu izplatīšanu. Šo noteikumu īstenošanu katrs kopuzņēmums uzrauga dažādos finansēto projektu posmos, un 2014. gadā ir panākts nozīmīgs progress. Tomēr, lai ievērotu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktās prasības un sekmīgāk izplatītu Septītās pamatprogrammas pētījumu rezultātus, ir cik vien iespējams jāpilnveido kopuzņēmumu un Komisijas sadarbība, īpašu uzmanību pievēršot dažu kopuzņēmumu datu labākai integrēšanai Komisijas sistēmās. |
| --- | --- |

21.

Pētījumu rezultātu uzraudzība un ziņošana par tiem ir noteikta Septītajā pamatprogrammā, kura paredz uzraudzības un ziņošanas sistēmu, kas aptver izpētes rezultātu aizsardzību, izplatīšanu un tālāknodošanu. Dotācijas nolīgumos, kuri parakstīti ar dalībniekiem un citiem saņēmējiem, kopuzņēmumi ir iekļāvuši īpašus noteikumus, kas reglamentē intelektuālā īpašuma tiesības un izpētes pasākumu izplatīšanu. Šo noteikumu īstenošanu katrs kopuzņēmums uzrauga dažādos finansēto projektu posmos, un 2014. gadā ir panākts nozīmīgs progress. Tomēr, lai ievērotu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktās prasības un sekmīgāk izplatītu Septītās pamatprogrammas pētījumu rezultātus, ir cik vien iespējams jāpilnveido kopuzņēmumu un Komisijas sadarbība, īpašu uzmanību pievēršot dažu kopuzņēmumu datu labākai integrēšanai Komisijas sistēmās.

Komisijas otrais starpposma novērtējums

| 22. | Otro starpposma novērtējumu Komisija veica 2013. gadā un 2014. gada sākumā. Tika izvērtēti būtiskuma, efektivitātes, lietderības un pētījumu kvalitātes aspekti visos kopuzņēmumos (atskaitot F4E). Visi kopuzņēmumi īsteno rīcības plānus, kurus pieņēma šo ziņojumu rezultātā. |
| --- | --- |

22.

Otro starpposma novērtējumu Komisija veica 2013. gadā un 2014. gada sākumā. Tika izvērtēti būtiskuma, efektivitātes, lietderības un pētījumu kvalitātes aspekti visos kopuzņēmumos (atskaitot F4E). Visi kopuzņēmumi īsteno rīcības plānus, kurus pieņēma šo ziņojumu rezultātā.

SECINĀJUMI

| 23. | Visi kopuzņēmumi ir snieguši ticamus pārskatus, tomēr par triju kopuzņēmumu 2014. gada pārskatiem Palāta ir formulējusi atzinumu ar iebildēm attiecībā uz pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

23.

Visi kopuzņēmumi ir snieguši ticamus pārskatus, tomēr par triju kopuzņēmumu 2014. gada pārskatiem Palāta ir formulējusi atzinumu ar iebildēm attiecībā uz pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 24. | Ir jāuzlabo procedūras, īpaši attiecībā uz ex post revīzijas stratēģijas ieviešanu, sadarbību ar Komisiju attiecībā uz pētniecības rezultātu integrēšanu, bet kopuzņēmumam F4E – attiecībā uz izmaksu kontroles mehānismiem. |
| --- | --- |

24.

Ir jāuzlabo procedūras, īpaši attiecībā uz ex post revīzijas stratēģijas ieviešanu, sadarbību ar Komisiju attiecībā uz pētniecības rezultātu integrēšanu, bet kopuzņēmumam F4E – attiecībā uz izmaksu kontroles mehānismiem.

---

(1)  2014. gadā tika izveidoti divi kopuzņēmumi: biorūpniecības kopuzņēmums (kopuzņēmums BBI) un kopuzņēmums Shift2Rail. Tā kā šie kopuzņēmumi finansiālu neatkarību no Komisijas 2014. gadā neieguva, Palāta to gada pārskatus nav revidējusi.

(2)  Kopuzņēmumu ARTEMIS 2014. gada 27. jūnijā apvienoja ar kopuzņēmumu ENIAC, lai izveidotu kopuzņēmumu ECSEL. Ņemot vērā minēto apvienošanos, Palātas veiktā revīzija aptver kopuzņēmuma ARTEMIS finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam.

(3)  Kopuzņēmumu ENIAC 2014. gada 27. jūnijā apvienoja ar kopuzņēmumu ARTEMIS, lai izveidotu kopuzņēmumu ECSEL. Ņemot vērā minēto apvienošanos, Palātas veiktā revīzija aptver kopuzņēmuma ENIAC finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam.

(4)  Kopuzņēmums ECSEL aizstāj un turpina kopuzņēmumus ENIAC un ARTEMIS, kuru darbība tika oficiāli izbeigta 2014. gada 26. jūnijā. Palātas veiktā revīzija aptver kopuzņēmuma ECSEL finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim.

(5)  Divpusēji kopuzņēmumi ir Clean Sky, IMI, FCH un SESAR. Trīspusēji – ARTEMIS, ENIAC un ECSEL. Kopuzņēmuma F4E (ITER) dalībnieki ir Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom), kuru pārstāv Komisija, Euratom dalībvalstis un citas valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus vadāmas kodolsintēzes jomā un kas ir izteikušas vēlmi kļūt par šā kopuzņēmuma dalībniecēm (piemēram, 2014. gada 31. decembrī – Šveice).

(6)  Prognozēto ieņēmumu budžetu veido saistību apropriācijas (galīgais budžets).

(7)  Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC 2014. gadā sāka īstenot kopīgu rīcības plānu, lai novērstu Palātas norādītos trūkumus. Šis rīcības plāns paredz apmeklēt dalībvalstu finansēšanas iestādes un pārbaudīt to sistēmas.

(8)  Palāta formulē atzinumu ar iebildēm, ja revidents ir ieguvis pietiekamus atbilstīgus revīzijas pierādījumus un secina, ka gada pārskatos vai pakārtotajos darījumos nepareizas ziņas vai neatbilstības gadījumi ir būtiski, taču ne visaptveroši. Palāta sniedz atzinumu ar iebildēm arī tad, ja revidenti nevar iegūt pietiekamus atbilstīgus revīzijas pierādījumus, uz kuriem balstīt atzinumu, un ja tāpēc iespējamā ietekme uz gada pārskatiem vai pakārtotajiem darījumiem ir būtiska, bet ne visaptveroša (kā norādīts 14. un 15. punktā). Visaptveroša ietekme ir tad, ja saskaņā ar revidenta uzskatu tā neaprobežojas ar kādu atsevišķu finanšu pārskata elementu, kontu vai posteni vai ja tā aprobežojas ar kādu konkrētu finanšu pārskata elementu, kontu vai posteni, tā ir sastopama vai varētu būt sastopama ievērojamā finanšu pārskatu daļā.

(9)  ECSEL turpina ieviest kopīgo rīcības plānu, ko ARTEMIS un ENIAC sāka īstenot 2014. gadā, lai novērstu atzinumā ar iebildēm norādītos trūkumus.

(10)  Punkts, kurā formulēts akcentējums, pievērš lasītāju uzmanību jautājumam, kas pārskatos pēc būtības nav atspoguļots nepareizi, taču ir ļoti svarīgs, lai lietotājs varētu pārskatus izprast.

(11)  Padomes 2010. gada 7. jūlija secinājums par ITER statusu (atsauce: 11902/10).

(12)  Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 142. pants; Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.), 93. pants; un Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014 (OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.), 39. pants.

(13)  ECSEL vēl nav pieņēmis ex post revīzijas stratēģiju saviem projektiem.

---

I PIELIKUMS

Kopuzņēmumu ieņēmumi (prognozētais ieņēmumu budžets, konstatētie prasījumi un saņemtās summas) un štatu saraksti

| Kopuzņēmums | Atbildīgais ĢD | Politikas joma | 2014. gads | 2013. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prognozētais ieņēmumu budžets (1) | Konstatētie prasījumi (2) | Saņemtās summas (3) | Štatu saraksts (4)
   (5) | Prognozētais ieņēmumu budžets (1) | Konstatētie prasījumi (2) | Saņemtās summas (3) | Štatu saraksts (4) |
| 1. | ARTEMIS (līdz 2014. gada 26. jūnijam) | Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD | Pētniecība | 2 2 24  000 | 8 63  193 | 2 0 1 00  000 | (15) | 3 2 6 43  708 | 3 2 6 47  545 | 2 0 1 23  350 | 15 |
| 2. | CLEAN SKY | Pētniecības un inovācijas ĢD | Pētniecība | 22 9 2 41  764 | 18 9 3 16  793 | 9 8 5 85  400 | 37 | 30 6 0 43  097 | 22 7 0 00  428 | 12 4 6 13  566 | 24 |
| 3. | ENIAC (līdz 2014. gada 26. jūnijam) | Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD | Pētniecība | 2 7 20  633 | 1 0 22  580 | 5 4 1 44  250 | (15) | 17 2 6 96  508 | 17 2 6 08  748 | 3 6 5 29  216 | 15 |
| 4. | FUSION FOR ENERGY (F4E) | Pētniecības un inovācijas ĢD | Pētniecība | 1  16 8 8 25  456 | 1  16 8 8 25  456 | 72 0 9 17  805 | 262 | 1  29 7 0 13  166 | 1  29 6 9 52  709 | 24 5 0 02  495 | 262 |
| 5. | Kurināmā elementi un ūdeņradis – FCH | Pētniecības un inovācijas ĢD | Pētniecība | 11 2 9 19  000 | 10 8 3 84  000 | 6 9 3 79  993 | 26 | 7 4 4 82  039 | 7 3 6 72  484 | 5 6 3 93  265 | 20 |
| 6. | Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai – IMI | Pētniecības un inovācijas ĢD | Pētniecība | 22 3 2 94  603 | 20 7 4 33  859 | 16 5 6 27  993 | 37 | 25 5 7 15  919 | 25 4 4 35  104 | 12 5 8 29  159 | 36 |
| 7. | SESAR | Mobilitātes un transporta ĢD | Pētniecība | 1 3 1 19  600 | 1 3 0 46  425 | 9 4 7 53  384 | 42 | 8 4 2 22  608 | 6 4 0 66  631 | 7 7 5 35  515 | 42 |
| 8. | ECSEL (no 2014. gada 27. jūnija) | Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD | Pētniecība | 15 8 2 45  086 | 15 8 3 18  481 | 4 60  000 | 28 | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas |
| | Kopā | | | 1  91 0 5 90  142 | 1  84 7 2 10  787 | 1  22 3 9 67  872 | 432 | 2  22 2 8 17  045 | 2  12 1 3 82  649 | 68 6 0 26  566 | 414 |

Kopuzņēmums

Atbildīgais ĢD

Politikas joma

2014. gads

2013. gads

Prognozētais ieņēmumu budžets (1)

Konstatētie prasījumi (2)

Saņemtās summas (3)

Štatu saraksts (4)
   (5)

Prognozētais ieņēmumu budžets (1)

Konstatētie prasījumi (2)

Saņemtās summas (3)

Štatu saraksts (4)

1.

ARTEMIS (līdz 2014. gada 26. jūnijam)

Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD

Pētniecība

2 2 24  000

8 63  193

2 0 1 00  000

(15)

3 2 6 43  708

3 2 6 47  545

2 0 1 23  350

15

2.

CLEAN SKY

Pētniecības un inovācijas ĢD

Pētniecība

22 9 2 41  764

18 9 3 16  793

9 8 5 85  400

37

30 6 0 43  097

22 7 0 00  428

12 4 6 13  566

24

3.

ENIAC (līdz 2014. gada 26. jūnijam)

Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD

Pētniecība

2 7 20  633

1 0 22  580

5 4 1 44  250

(15)

17 2 6 96  508

17 2 6 08  748

3 6 5 29  216

15

4.

FUSION FOR ENERGY (F4E)

Pētniecības un inovācijas ĢD

Pētniecība

1  16 8 8 25  456

1  16 8 8 25  456

72 0 9 17  805

262

1  29 7 0 13  166

1  29 6 9 52  709

24 5 0 02  495

262

5.

Kurināmā elementi un ūdeņradis – FCH

Pētniecības un inovācijas ĢD

Pētniecība

11 2 9 19  000

10 8 3 84  000

6 9 3 79  993

26

7 4 4 82  039

7 3 6 72  484

5 6 3 93  265

20

6.

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai – IMI

Pētniecības un inovācijas ĢD

Pētniecība

22 3 2 94  603

20 7 4 33  859

16 5 6 27  993

37

25 5 7 15  919

25 4 4 35  104

12 5 8 29  159

36

7.

SESAR

Mobilitātes un transporta ĢD

Pētniecība

1 3 1 19  600

1 3 0 46  425

9 4 7 53  384

42

8 4 2 22  608

6 4 0 66  631

7 7 5 35  515

42

8.

ECSEL (no 2014. gada 27. jūnija)

Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD

Pētniecība

15 8 2 45  086

15 8 3 18  481

4 60  000

28

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Kopā

1  91 0 5 90  142

1  84 7 2 10  787

1  22 3 9 67  872

432

2  22 2 8 17  045

2  12 1 3 82  649

68 6 0 26  566

414

---

(1)  Prognozēto ieņēmumu budžetu veido saistību apropriācijas (galīgais budžets).

(2)  Konstatētos prasījumus veido apstiprinātās saistības.

(3)  Saņemtās summas nozīmē gada laikā no Eiropas Komisijas saņemto ieguldījumu naudā.

(4)  Galīgais budžets.

(5)  ARTEMIS un ENIAC tika apvienoti kopuzņēmumā ECSEL2014. gada 27. jūnijā. To 30 amata vietas tika pārveidotas par 28 amata vietām kopuzņēmumā ECSEL. Tādējādi kopējais amata vietu skaits 2014. gada 31. decembrī bija 432.

---

II PIELIKUMS

Palātas 2014. gadā formulētie komentāri

| | Kopuzņēmums | Budžeta un finanšu pārvaldība | Kopuzņēmuma pārraudzības un kontroles sistēmu galvenie kontroles mehānismi | Citi jautājumi un iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Budžeta izpilde un daudzgadu finansējums | Pārskatu izklāsts | Priekšlikumu konkursi | Daudzpusējais pamatnolīgums | Iekšējās kontroles sistēmas un grāmatvedības sistēmas | Ar pamatdarbību saistītais iepirkums un dotācijas | Ex post revīzijas stratēģijas ieviešana | Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests | Tiesiskais regulējums | Uzraudzība un ziņošana par pētījumu rezultātiem | Intelektuālā īpašuma tiesības un nozares politika | Interešu konflikts | Komisijas otrais starpposma novērtējums | ES ieguldījums ITER celtniecības fāzē | Cits |
| 1. | ARTEMIS | x | | x | | | | x (1) | x | x | | | x | | | |
| 2. | CLEAN SKY | x | | | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 3. | ENIAC | x | | x | | | | x (1) | | x | | | | | | |
| 4. | FUSION FOR ENERGY | x | x | | | x | x | | | x | | x | x | | x (1) | x |
| 5. | Kurināmā elementi un ūdeņradis – FCH | x | | x | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 6. | Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai – IMI | x | | | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 7. | SESAR | x | | | x | | | | x | x | x | | x | x | | |
| 8. | ENIAC | x | | | | x | | x (1) | x | x | x | | x | | | |
| | Starpsummas | 8 | 1 | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 6 | 8 | 5 | 1 | 7 | 4 | 1 | 1 |
| | Kopā | 13 | 9 | 33 |

Kopuzņēmums

Budžeta un finanšu pārvaldība

Kopuzņēmuma pārraudzības un kontroles sistēmu galvenie kontroles mehānismi

Citi jautājumi un iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

Budžeta izpilde un daudzgadu finansējums

Pārskatu izklāsts

Priekšlikumu konkursi

Daudzpusējais pamatnolīgums

Iekšējās kontroles sistēmas un grāmatvedības sistēmas

Ar pamatdarbību saistītais iepirkums un dotācijas

Ex post revīzijas stratēģijas ieviešana

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

Tiesiskais regulējums

Uzraudzība un ziņošana par pētījumu rezultātiem

Intelektuālā īpašuma tiesības un nozares politika

Interešu konflikts

Komisijas otrais starpposma novērtējums

ES ieguldījums ITER celtniecības fāzē

Cits

1.

ARTEMIS

x

x

x (1)

x

x

x

2.

CLEAN SKY

x

x

x

x

x

x

x

3.

ENIAC

x

x

x (1)

x

4.

FUSION FOR ENERGY

x

x

x

x

x

x

x

x (1)

x

5.

Kurināmā elementi un ūdeņradis – FCH

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai – IMI

x

x

x

x

x

x

x

7.

SESAR

x

x

x

x

x

x

x

8.

ENIAC

x

x

x (1)

x

x

x

x

Starpsummas

8

1

3

1

5

1

3

6

8

5

1

7

4

1

1

Kopā

13

9

33

---

(1)  Komentāri ir sniegti ziņojumā, atzinuma sadaļā.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/9

---

ZIŅOJUMS

par kopuzņēmuma ARTEMIS finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 26. jūnijam ar Kopuzņēmuma atbildi

(2015/C 422/02)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-4. | 10 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 5. | 10 |
| Ticamības deklarācija | 6.-16. | 10 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 11. | 11 |
| Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 12.-14. | 12 |
| Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 15. | 12 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 17.-18. | 12 |
| Budžeta izpilde | 17. | 12 |
| Priekšlikumu konkursi | 18. | 12 |
| Citi jautājumi | 19.-22. | 13 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 19.-22. | 13 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-4.

10

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

5.

10

Ticamības deklarācija

6.-16.

10

Atzinums par pārskatu ticamību

11.

11

Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

12.-14.

12

Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

15.

12

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

17.-18.

12

Budžeta izpilde

17.

12

Priekšlikumu konkursi

18.

12

Citi jautājumi

19.-22.

13

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

19.-22.

13

IEVADS

| 1. | Kopuzņēmumu ARTEMIS, kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz desmit gadiem, un kopš 2009. gada tas strādā neatkarīgi. Kopuzņēmumu ARTEMIS2014. gada 27. jūnijā apvienoja ar kopuzņēmumu ENIAC
   (2), lai izveidotu kopuzņēmumu “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” (ECSEL) (3). Kopuzņēmums ECSEL sāka darbu 2014. gada 27. jūnijā un darbosies 10 gadus. Ņemot vērā minēto apvienošanos, šis ziņojums attiecas uz kopuzņēmuma ARTEMIS finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam. |
| --- | --- |

1.

Kopuzņēmumu ARTEMIS, kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz desmit gadiem, un kopš 2009. gada tas strādā neatkarīgi. Kopuzņēmumu ARTEMIS2014. gada 27. jūnijā apvienoja ar kopuzņēmumu ENIAC
   (2), lai izveidotu kopuzņēmumu “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” (ECSEL) (3). Kopuzņēmums ECSEL sāka darbu 2014. gada 27. jūnijā un darbosies 10 gadus. Ņemot vērā minēto apvienošanos, šis ziņojums attiecas uz kopuzņēmuma ARTEMIS finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam.

| 2. | Kopuzņēmuma galvenais mērķis bija sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās ar mērķi nostiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un veicināt jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā (4). |
| --- | --- |

2.

Kopuzņēmuma galvenais mērķis bija sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās ar mērķi nostiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un veicināt jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā (4).

| 3. | Kopuzņēmuma ARTEMIS dibinātāji ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, vairākas ES dalībvalstis (Beļģija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) un ARTEMIS-IA – asociācija, kas pārstāv uzņēmumus un citas pētniecības organizācijas, kuras Eiropā darbojas iegulto datorsistēmu jomā. 2009. gadā arī Čehijas Republika, Kipra, Latvija un Norvēģija kļuva par Kopuzņēmuma dalībniecēm, un Polija pievienojās 2012. gadā. |
| --- | --- |

3.

Kopuzņēmuma ARTEMIS dibinātāji ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, vairākas ES dalībvalstis (Beļģija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) un ARTEMIS-IA – asociācija, kas pārstāv uzņēmumus un citas pētniecības organizācijas, kuras Eiropā darbojas iegulto datorsistēmu jomā. 2009. gadā arī Čehijas Republika, Kipra, Latvija un Norvēģija kļuva par Kopuzņēmuma dalībniecēm, un Polija pievienojās 2012. gadā.

| 4. | ES maksimālais ieguldījums Kopuzņēmumā darbības un pētniecības pasākumu izmaksu segšanai bija 420 miljoni EUR, kurus finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta (5). Turklāt asociācijai ARTEMIS-IA bija jāveic maksimāli 30 miljonu EUR liels ieguldījums darbības izdevumu segšanai, bet ARTEMIS dalībvalstīm bija jāveic ieguldījumi natūrā darbības izdevumu segšanai (veicinot projektu īstenošanu) un jānodrošina finanšu ieguldījums, kas ir vismaz 1,8 reizes lielāks nekā ES ieguldījums. Ieguldījumi natūrā bija jāveic arī projektos iesaistītajām pētniecības organizācijām. |
| --- | --- |

4.

ES maksimālais ieguldījums Kopuzņēmumā darbības un pētniecības pasākumu izmaksu segšanai bija 420 miljoni EUR, kurus finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta (5). Turklāt asociācijai ARTEMIS-IA bija jāveic maksimāli 30 miljonu EUR liels ieguldījums darbības izdevumu segšanai, bet ARTEMIS dalībvalstīm bija jāveic ieguldījumi natūrā darbības izdevumu segšanai (veicinot projektu īstenošanu) un jānodrošina finanšu ieguldījums, kas ir vismaz 1,8 reizes lielāks nekā ES ieguldījums. Ieguldījumi natūrā bija jāveic arī projektos iesaistītajām pētniecības organizācijām.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 5. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

5.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  6. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | kopuzņēmuma ARTEMIS pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (6) un ziņojumus par budžeta izpildi (7) par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

6.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

kopuzņēmuma ARTEMIS pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (6) un ziņojumus par budžeta izpildi (7) par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 7. | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (8) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļautu sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (9); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

7.

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (8) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļautu sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (9); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 8. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (10) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

8.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (10) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 9. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

9.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 10. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 11. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam, kā arī tā darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā periodā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam, kā arī tā darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā periodā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 12. | Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģiju (11) ar Valdes lēmumu pieņēma 2010. gada 25. novembrī un grozīja 2013. gada 20. februārī, un tā ir svarīgs rīks (12) pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai. 2014. gada maksājumi, kas veikti saskaņā ar izmaksu apliecinājumiem, kurus izsniegušas dalībvalstu finansēšanas iestādes, bija 5,9 miljoni EUR, kas ir 37 % no kopējiem maksājumiem. |
| --- | --- |

12.

Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģiju (11) ar Valdes lēmumu pieņēma 2010. gada 25. novembrī un grozīja 2013. gada 20. februārī, un tā ir svarīgs rīks (12) pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai. 2014. gada maksājumi, kas veikti saskaņā ar izmaksu apliecinājumiem, kurus izsniegušas dalībvalstu finansēšanas iestādes, bija 5,9 miljoni EUR, kas ir 37 % no kopējiem maksājumiem.

| 13. | Kaut arī projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, ar šīm iestādēm parakstītajos administratīvajos nolīgumos nebija iekļauti praktiskie pasākumi ex post revīziju veikšanai. |
| --- | --- |

13.

Kaut arī projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, ar šīm iestādēm parakstītajos administratīvajos nolīgumos nebija iekļauti praktiskie pasākumi ex post revīziju veikšanai.

| 14. | Kopuzņēmums ARTEMIS saņēma no dalībvalstu finansēšanas iestādēm revīzijas ziņojumus, kuri aptver aptuveni 46 % izmaksu (2015. gada aprīļa dati), kas saistās ar pabeigtajiem projektiem. Taču Kopuzņēmums nenovērtēja šo revīziju kvalitāti (13). Palāta novērtēja revīzijas stratēģiju, tostarp triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumus, un atzina, ka šo iestāžu izmantotā metodoloģija Kopuzņēmumam neļāva aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tāpēc nav iespējams secināt, vai ex post revīzijas darbojas efektīvi un vai šis svarīgais kontroles mehānisms sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmums ARTEMIS saņēma no dalībvalstu finansēšanas iestādēm revīzijas ziņojumus, kuri aptver aptuveni 46 % izmaksu (2015. gada aprīļa dati), kas saistās ar pabeigtajiem projektiem. Taču Kopuzņēmums nenovērtēja šo revīziju kvalitāti (13). Palāta novērtēja revīzijas stratēģiju, tostarp triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumus, un atzina, ka šo iestāžu izmantotā metodoloģija Kopuzņēmumam neļāva aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tāpēc nav iespējams secināt, vai ex post revīzijas darbojas efektīvi un vai šis svarīgais kontroles mehānisms sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 15. | Palāta uzskata, ka, izņemot ietekmi, ko varētu radīt jautājumi, kuri aprakstīti atzinumu ar iebildēm pamatojošajā 12.–14. punktā, 2014. gada 26. jūnijā slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

15.

Palāta uzskata, ka, izņemot ietekmi, ko varētu radīt jautājumi, kuri aprakstīti atzinumu ar iebildēm pamatojošajā 12.–14. punktā, 2014. gada 26. jūnijā slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 16. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

16.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Budžeta izpilde

| 17. | Sākotnējā 2014. gada budžetā bija ietvertas saistību apropriācijas darbības izdevumiem 2,2 miljonu EUR apmērā. Budžetā nav paredzētas saistību apropriācijas pamatdarbībām, ņemot vērā plānu 2014. gadā ARTEMIS apvienot ar ENIAC, lai izveidotu ECSEL, kurš būs atbildīgs par 2014. gada konkursu. Administratīvo saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 38 % tāpēc, ka apvienošanās notika jūnijā, bet budžets bija pieņemts visam gadam. |
| --- | --- |

17.

Sākotnējā 2014. gada budžetā bija ietvertas saistību apropriācijas darbības izdevumiem 2,2 miljonu EUR apmērā. Budžetā nav paredzētas saistību apropriācijas pamatdarbībām, ņemot vērā plānu 2014. gadā ARTEMIS apvienot ar ENIAC, lai izveidotu ECSEL, kurš būs atbildīgs par 2014. gada konkursu. Administratīvo saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 38 % tāpēc, ka apvienošanās notika jūnijā, bet budžets bija pieņemts visam gadam.

Priekšlikumu konkursi

| 18. | Padomes regulā, ar kuru izveido Kopuzņēmumu, pamatdarbību izdevumu segšanai ir paredzēts maksimālais kopbudžets 410 miljonu EUR apmērā. Apvienošanās laikā to apropriāciju summa, par kurām uzņemtas saistības priekšlikumu konkursiem, bija 198 miljoni EUR jeb 48 % no kopbudžeta. Saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko izveido Kopuzņēmumu, ARTEMIS ir jānodrošina, lai attiecība starp ES ieguldījumu un dalībvalstu ieguldījumu būtu 1:1,8. Dalībvalstīs noteikto budžeta ierobežojumu dēļ nebija iespējams uzņemt saistības par atlikušo budžeta daļu (52 %). |
| --- | --- |

18.

Padomes regulā, ar kuru izveido Kopuzņēmumu, pamatdarbību izdevumu segšanai ir paredzēts maksimālais kopbudžets 410 miljonu EUR apmērā. Apvienošanās laikā to apropriāciju summa, par kurām uzņemtas saistības priekšlikumu konkursiem, bija 198 miljoni EUR jeb 48 % no kopbudžeta. Saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko izveido Kopuzņēmumu, ARTEMIS ir jānodrošina, lai attiecība starp ES ieguldījumu un dalībvalstu ieguldījumu būtu 1:1,8. Dalībvalstīs noteikto budžeta ierobežojumu dēļ nebija iespējams uzņemt saistības par atlikušo budžeta daļu (52 %).

CITI JAUTĀJUMI

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

| 19. | Jauno Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (14), pieņēma 2012. gada 25. oktobrī, un tā stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī (15). Taču jaunās Finanšu regulas 209. pantā minētā finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (16) stājās spēkā tikai 2014. gada 8. februārī. Tā kā ir notikusi apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL, Kopuzņēmuma finanšu noteikumi netika grozīti. |
| --- | --- |

19.

Jauno Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (14), pieņēma 2012. gada 25. oktobrī, un tā stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī (15). Taču jaunās Finanšu regulas 209. pantā minētā finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (16) stājās spēkā tikai 2014. gada 8. februārī. Tā kā ir notikusi apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL, Kopuzņēmuma finanšu noteikumi netika grozīti.

| 20. | Padomes regulas, ar kuru izveido kopuzņēmumu ARTEMIS, 6. panta 2. punktā noteikts, ka Kopuzņēmumā ir jābūt iekšējās revīzijas struktūrai. Apvienošanās laikā tā nebija izveidota. |
| --- | --- |

20.

Padomes regulas, ar kuru izveido kopuzņēmumu ARTEMIS, 6. panta 2. punktā noteikts, ka Kopuzņēmumā ir jābūt iekšējās revīzijas struktūrai. Apvienošanās laikā tā nebija izveidota.

| 21. | Valde 2010. gada 25. novembrī pieņēma Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta uzdevumu aprakstu. Apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL bija par iemeslu tam, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi netika grozīti, lai tajos iekļautu pamata regulas noteikumus par Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām. |
| --- | --- |

21.

Valde 2010. gada 25. novembrī pieņēma Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta uzdevumu aprakstu. Apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL bija par iemeslu tam, ka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi netika grozīti, lai tajos iekļautu pamata regulas noteikumus par Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām.

| 22. | Revīzijas laikā Kopuzņēmumam nebija visaptverošas rakstiskas procedūras par rīcību interešu konfliktu gadījumā. |
| --- | --- |

22.

Revīzijas laikā Kopuzņēmumam nebija visaptverošas rakstiskas procedūras par rīcību interešu konfliktu gadījumā.

Šo ziņojumu 2015. gada 20. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā (OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.).

1

ARTEMIS

(2)  Kopuzņēmuma ENIAC, ko izveidoja ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008 (OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.), galvenais mērķis ir sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu galvenās prasmes nanoelektronikā.

2

ENIAC

(3)  Kopuzņēmumu ECSEL izveidoja ar Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 561/2014 (OV L 169, 7.6.2014., 152. lpp.).

3

ECSEL

(4)  Kopuzņēmuma kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

4

pielikumā

(5)  Septītā pamatprogramma, kuru pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), apvieno visas ES pētniecības iniciatīvas, un tai ir nozīmīga loma izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanā. Turklāt Septītā pamatprogramma ir viens no Eiropas pētniecības telpas pamatelementiem.

5

(6)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm un citi paskaidrojumi.

6

(7)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem un citi paskaidrojumi.

7

(8)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

8

(9)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

9

IPSAS

IAS

IFRS

(10)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014, 47. pants.

10

(11)  Vispārējā finansēšanas nolīgumā starp Eiropas Komisiju un Kopuzņēmumu ir noteikts, ka “Kopuzņēmums kompetentā komisijā pieņem savu ex post revīzijas stratēģiju, lai sniegtu pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību,” un “ex post revīzijas stratēģija jābalsta uz procedūru un darījumu parauga pārbaudi visiem saņēmējiem vai saņēmēju paraugam un it īpaši tai ir pienācīgi jāatspoguļo iesaistītie riski”.

11

ex post

ex post

(12)  Regulas (EK) Nr. 74/2008 12. pantā teikts, ka “ARTEMIS kopuzņēmums nodrošina to, ka tā dalībnieku finanšu intereses ir pienācīgi aizsargātas, veicot vai pasūtot atbilstīgas iekšējas vai ārējas kontroles”, un “ARTEMIS kopuzņēmums veic ARTEMIS kopuzņēmuma publiskā finansējuma saņēmēju pārbaudes uz vietas un finanšu revīzijas. Šīs pārbaudes un revīzijas veic vai nu tieši ARTEMIS kopuzņēmums, vai ARTEMIS dalībvalstis tā vārdā. ARTEMIS dalībvalstis var veikt jebkuras citas sava valsts finansējuma saņēmēju pārbaudes un revīzijas, ko tās uzskata par vajadzīgām, un rezultātus tās dara zināmus ARTEMIS kopuzņēmumam”.

12

ARTEMIS

ARTEMIS

ARTEMIS

ARTEMIS

ARTEMIS

ARTEMIS

ARTEMIS

(13)  Saskaņā ar ARTEMIS Valdes pieņemto ex post revīzijas stratēģiju Kopuzņēmumam vismaz reizi gadā ir jāizvērtē, vai no ARTEMIS dalībvalstīm saņemtā informācija sniedz pietiekamu pārliecību par veikto darījumu likumību un pareizību.

13

ARTEMIS

ex post

ARTEMIS

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

14

(15)  Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 214. pants ar tajā minētajiem izņēmumiem.

15

(16)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014.

16

---

PIELIKUMS

Kopuzņēmums ARTEMIS (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem paredz Kopienas ieguldījumu, lai izveidotu ilgtermiņa valsts un privātu partnerību kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, kuras var īstenot ar kopuzņēmumu starpniecību Līguma 187. panta nozīmē.
  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi. |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 74/2008) | Mērķi







  — | Kopuzņēmums ARTEMIS palīdz īstenot Septīto pamatprogrammu, sagatavojot un īstenojot ARTEMIS stratēģiskās pētniecības programmas nozīmīgas daļas, kas paredzētas, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas un izveidotu ilgtspējīgu publiskā un privātā sektora partnerību, kā arī lai veicinātu un palielinātu privātās un publiskās investīcijas iegulto sistēmu jomā Eiropā. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem paredz Kopienas ieguldījumu, lai izveidotu ilgtermiņa valsts un privātu partnerību kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, kuras var īstenot ar kopuzņēmumu starpniecību Līguma 187. panta nozīmē.

Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi.

Kopuzņēmuma kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 74/2008)

Mērķi

—

Kopuzņēmums ARTEMIS palīdz īstenot Septīto pamatprogrammu, sagatavojot un īstenojot ARTEMIS stratēģiskās pētniecības programmas nozīmīgas daļas, kas paredzētas, lai izstrādātu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas un izveidotu ilgtspējīgu publiskā un privātā sektora partnerību, kā arī lai veicinātu un palielinātu privātās un publiskās investīcijas iegulto sistēmu jomā Eiropā.

| — | Kopuzņēmums ARTEMIS tiecas panākt nozares, pamatprogrammas, attiecīgu valstu pētniecības un izstrādes programmu un starpvaldību pētniecības un izstrādes shēmu resursu un finansējuma efektīvu koordināciju un sinerģiju, tādējādi veicinot Eiropas turpmāko izaugsmi, konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums ARTEMIS tiecas panākt nozares, pamatprogrammas, attiecīgu valstu pētniecības un izstrādes programmu un starpvaldību pētniecības un izstrādes shēmu resursu un finansējuma efektīvu koordināciju un sinerģiju, tādējādi veicinot Eiropas turpmāko izaugsmi, konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību.

| — | ARTEMIS tiecas veicināt sadarbību starp visām iesaistītajām personām, proti, nozares pārstāvjiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), valsts vai reģionālām iestādēm, akadēmiskajām aprindām un pētniecības centriem, apvienojot un koncentrējot pētniecības centienus. |
| --- | --- |

—

ARTEMIS tiecas veicināt sadarbību starp visām iesaistītajām personām, proti, nozares pārstāvjiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), valsts vai reģionālām iestādēm, akadēmiskajām aprindām un pētniecības centriem, apvienojot un koncentrējot pētniecības centienus.

| — | Kopuzņēmums pieņem kopīgi saskaņotu pētniecības programmu, rūpīgi ievērojot stratēģiskajā pētniecības programmā iekļautos ieteikumus, kurus izstrādāja ARTEMIS tehnoloģiju platforma. Minētajā pētniecības programmā tiek apzinātas un regulāri pārskatītas pētniecības prioritātes, lai izstrādātu un pielāgotu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās, tādējādi nostiprinot Eiropas konkurētspēju un paverot iespēju veidoties jauniem tirgiem un jauniem lietojumu veidiem sabiedrībā. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums pieņem kopīgi saskaņotu pētniecības programmu, rūpīgi ievērojot stratēģiskajā pētniecības programmā iekļautos ieteikumus, kurus izstrādāja ARTEMIS tehnoloģiju platforma. Minētajā pētniecības programmā tiek apzinātas un regulāri pārskatītas pētniecības prioritātes, lai izstrādātu un pielāgotu iegulto datorsistēmu pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās, tādējādi nostiprinot Eiropas konkurētspēju un paverot iespēju veidoties jauniem tirgiem un jauniem lietojumu veidiem sabiedrībā.

| — | Kopuzņēmums atbalsta pētniecības un izstrādes pasākumus, reizi gadā publicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atklāta konkursa kārtībā, lai piesaistītu labākās Eiropas pētniecības idejas un iespējas iegulto datorsistēmu jomā. Priekšlikumu tehniskās novērtēšanas un atlases procesā, kas iesniegti pēc ARTEMIS uzaicinājuma, atbalstu sniedz arī neatkarīgi eksperti. Šis process nodrošina to, ka kopuzņēmuma ARTEMIS publiskā finansējuma sadalē ievēro vienlīdzīgas attieksmes, izcilības un konkurences principus. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums atbalsta pētniecības un izstrādes pasākumus, reizi gadā publicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atklāta konkursa kārtībā, lai piesaistītu labākās Eiropas pētniecības idejas un iespējas iegulto datorsistēmu jomā. Priekšlikumu tehniskās novērtēšanas un atlases procesā, kas iesniegti pēc ARTEMIS uzaicinājuma, atbalstu sniedz arī neatkarīgi eksperti. Šis process nodrošina to, ka kopuzņēmuma ARTEMIS publiskā finansējuma sadalē ievēro vienlīdzīgas attieksmes, izcilības un konkurences principus.

Pārvaldība

Valde ir Kopuzņēmuma pārvaldes struktūrvienība. Darbiniekus vada izpilddirektors, bet nozari (kurā ietilpst lieli un mazi uzņēmumi, kā arī akadēmiskās aprindas un pētniecības institūti) pārstāv ARTEMIS rūpniecības asociācija (ARTEMIS-IA). ARTEMIS-IA rūpniecības asociācija ieceļ Valdes priekšsēdētāju, un Rūpniecības un pētniecības komitejas (IRC) locekļi ir atbildīgi par tehniskā darba programmu. Publisko sektoru (piedalās ARTEMIS dalības valstis un Eiropas Komisija) atsevišķi pārstāv Valde un Publisko iestāžu padome (PAB), kas atbild par finanšu jomu.

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Budžets

2 5 54  510 EUR saistībām

3 0 3 30  178 EUR maksājumiem (pamatdarbībām)

Darbinieku skaits 2014. gada 26. jūnijā

15 amata vietas štatu sarakstā (8 pagaidu darbinieki un 7 līgumdarbinieki), no tām bija aizpildītas 13 amata vietas, kas paredzētas šādu uzdevumu veikšanai: pamatdarbībām (8 darbinieki), administrācijai (5 darbinieki) un dažādiem uzdevumiem (0 darbinieku).

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. kopuzņēmuma ARTEMIS jaunāko pieejamo pārskatu, t. i., 2013. gada darbības pārskatu – http://www.artemis-ju.eu/reference_documents

Avots: kopuzņēmuma ARTEMIS sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDE

| 13. | Kopuzņēmums ARTEMIS ir vienojies ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm Padomes Regulas (EK) Nr. 74/2008 (1) noteiktajos ietvaros par to, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes ir atbildīgas par kopējo izmaksu noteikšanu, pamatojoties uz to dotāciju nolīgumiem “atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām”. Ar šo Regulu Kopuzņēmumam netiek izvirzīta prasība izveidot noteikumus dalībvalstu finansēšanas iestādēm, kā arī tā nepilnvaro ENIAC veikt pārbaudes un revīzijas dalībvalstu finansēšanas iestādēs. Šie trūkumi tika atzīti un novērsti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL un ar ko pilnvaro kopuzņēmumu piešķirt ES dotācijas, stingri ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās procedūras. |
| --- | --- |

13.

Kopuzņēmums ARTEMIS ir vienojies ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm Padomes Regulas (EK) Nr. 74/2008 (1) noteiktajos ietvaros par to, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes ir atbildīgas par kopējo izmaksu noteikšanu, pamatojoties uz to dotāciju nolīgumiem “atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām”. Ar šo Regulu Kopuzņēmumam netiek izvirzīta prasība izveidot noteikumus dalībvalstu finansēšanas iestādēm, kā arī tā nepilnvaro ENIAC veikt pārbaudes un revīzijas dalībvalstu finansēšanas iestādēs. Šie trūkumi tika atzīti un novērsti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL un ar ko pilnvaro kopuzņēmumu piešķirt ES dotācijas, stingri ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās procedūras.

| 14. | Kopuzņēmums ECSEL apstiprina, ka tā veiktajos dalībvalstu nodrošināšanas sistēmu paplašinātos novērtējumos tika konstatēts, ka šīs sistēmas var nodrošināt pietiekamu aizsardzību KU dalībnieku finanšu interesēm; tomēr, kā to atzīmējusi ERP, dalībvalstu metodoloģijas neļauj aprēķināt nedz svērto kļūdu īpatsvaru, nedz paliekošo kļūdu īpatsvaru kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC veiktajiem projektiem. Tomēr šis tehniskais trūkums nevar būt par iemeslu ERP negatīvajam atzinumam, bet, saprotami, ir šķērslis darījumu likumības un pareizības apstiprināšanai, neformulējot atrunu. |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmums ECSEL apstiprina, ka tā veiktajos dalībvalstu nodrošināšanas sistēmu paplašinātos novērtējumos tika konstatēts, ka šīs sistēmas var nodrošināt pietiekamu aizsardzību KU dalībnieku finanšu interesēm; tomēr, kā to atzīmējusi ERP, dalībvalstu metodoloģijas neļauj aprēķināt nedz svērto kļūdu īpatsvaru, nedz paliekošo kļūdu īpatsvaru kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC veiktajiem projektiem. Tomēr šis tehniskais trūkums nevar būt par iemeslu ERP negatīvajam atzinumam, bet, saprotami, ir šķērslis darījumu likumības un pareizības apstiprināšanai, neformulējot atrunu.

| 20. | Uzreiz pēc kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL ar ECSEL Valdes 2014. gada 4. jūlija lēmumu tika izveidota iekšējās revīzijas struktūras funkcija, kurā ietilpst atbildība par bijušo kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC programmām, kā arī paša ECSEL programmām. |
| --- | --- |

20.

Uzreiz pēc kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL ar ECSEL Valdes 2014. gada 4. jūlija lēmumu tika izveidota iekšējās revīzijas struktūras funkcija, kurā ietilpst atbildība par bijušo kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC programmām, kā arī paša ECSEL programmām.

| 22. | ESCEL Valde ir pieņēmusi visaptverošu politiku interešu konflikta novēršanai. |
| --- | --- |

22.

ESCEL Valde ir pieņēmusi visaptverošu politiku interešu konflikta novēršanai.

---

(1)  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/17

---

ZIŅOJUMS

par kopuzņēmuma Clean Sky 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

(2015/C 422/03)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-5. | 18 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 6. | 19 |
| Ticamības deklarācija | 7.-14. | 19 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 12. | 20 |
| Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 13. | 20 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 15.-16. | 20 |
| Budžeta izpilde | 15. | 20 |
| Daudzgadu finansējums | 16. | 20 |
| Citi jautājumi | 17.-19. | 20 |
| Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas | 17. | 20 |
| Tiesiskais regulējums | 18. | 21 |
| Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests | 19. | 21 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 20.-23. | 21 |
| Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem | 20.-21. | 21 |
| Interešu konflikti | 22. | 21 |
| Komisijas otrais starpposma novērtējums | 23. | 21 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-5.

18

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

6.

19

Ticamības deklarācija

7.-14.

19

Atzinums par pārskatu ticamību

12.

20

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

13.

20

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

15.-16.

20

Budžeta izpilde

15.

20

Daudzgadu finansējums

16.

20

Citi jautājumi

17.-19.

20

Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas

17.

20

Tiesiskais regulējums

18.

21

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

19.

21

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

20.-23.

21

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

20.-21.

21

Interešu konflikti

22.

21

Komisijas otrais starpposma novērtējums

23.

21

IEVADS

| 1. | Kopuzņēmumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes aeroinženierijas jomā īstenošanai (turpmāk tekstā – “kopuzņēmums Clean Sky”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz desmit gadiem, un tas sāka patstāvīgu darbību 2009. gada 16. novembrī. Padome 2014. gada 6. maijā (2) pieņēma jaunu izveides regulu, ar kuru ir atsaukta sākotnējā regula un ar kuru kopuzņēmums ir pārsaukts par Clean Sky 2
   (3), tam ir uzticēti jauni uzdevumi atbilstoši pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (4) un Kopuzņēmuma darbības periods ir pagarināts līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.

Kopuzņēmumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes aeroinženierijas jomā īstenošanai (turpmāk tekstā – “kopuzņēmums Clean Sky”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz desmit gadiem, un tas sāka patstāvīgu darbību 2009. gada 16. novembrī. Padome 2014. gada 6. maijā (2) pieņēma jaunu izveides regulu, ar kuru ir atsaukta sākotnējā regula un ar kuru kopuzņēmums ir pārsaukts par Clean Sky 2
   (3), tam ir uzticēti jauni uzdevumi atbilstoši pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (4) un Kopuzņēmuma darbības periods ir pagarināts līdz 2024. gada 31. decembrim.

| 2. | Kopuzņēmuma Clean Sky 2 mērķis ir veicināt saskaņā ar Septīto pamatprogrammu uzsākto pētniecības pasākumu pabeigšanu (5) un uzlabot Eiropas aeroinženierijas tehnoloģiju ietekmi uz vidi, kā arī izveidot spēcīgu un konkurētspējīgu aeroinženierijas nozari un piegādes ķēdi Eiropā. Clean Sky 2 mērķi izriet no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pīlāra “Sabiedrības problēmu risināšana”, proti, “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports” (6). |
| --- | --- |

2.

Kopuzņēmuma Clean Sky 2 mērķis ir veicināt saskaņā ar Septīto pamatprogrammu uzsākto pētniecības pasākumu pabeigšanu (5) un uzlabot Eiropas aeroinženierijas tehnoloģiju ietekmi uz vidi, kā arī izveidot spēcīgu un konkurētspējīgu aeroinženierijas nozari un piegādes ķēdi Eiropā. Clean Sky 2 mērķi izriet no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pīlāra “Sabiedrības problēmu risināšana”, proti, “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports” (6).

| 3. | Kopuzņēmums koordinē šādas pētniecības darbības: a) turpinās projekti sešās tehnoloģiju un demonstrācijas jomās jeb “integrētie tehnoloģiju demonstrācijas projekti” (ITD), ar kuriem pabeidz īstenot Septīto pamatprogrammu, un b) ir deviņas jaunas tehnoloģiju un demonstrācijas jomas, kurās īsteno pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektus:






  — | trīs integrētos tehnoloģiju demonstrācijas projektus (ITD), |
| --- | --- | --- |

3.

Kopuzņēmums koordinē šādas pētniecības darbības: a) turpinās projekti sešās tehnoloģiju un demonstrācijas jomās jeb “integrētie tehnoloģiju demonstrācijas projekti” (ITD), ar kuriem pabeidz īstenot Septīto pamatprogrammu, un b) ir deviņas jaunas tehnoloģiju un demonstrācijas jomas, kurās īsteno pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektus:

—

trīs integrētos tehnoloģiju demonstrācijas projektus (ITD),

| — | trīs inovatīvās gaisa kuģu demonstrējumu platformas (IGDP), |
| --- | --- |

—

trīs inovatīvās gaisa kuģu demonstrējumu platformas (IGDP),

| — | trīs transversālus pasākumus, tostarp tehnoloģiju novērtētāju (TP). |
| --- | --- |

—

trīs transversālus pasākumus, tostarp tehnoloģiju novērtētāju (TP).

| 4. | Saskaņā ar jauno regulu Kopuzņēmuma dalībnieki ir Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, ITD/IGDP/TP industriālie vadītāji un jaunizveidotā Kopuzņēmuma pārējie locekļi, kurus izraudzīsies atklātos konkursos un kuri kļūs par galvenajiem partneriem. Kopuzņēmuma Clean Sky asociētie locekļi, kuri darbojas saistībā ar Septīto pamatprogrammu, saglabās savu statusu līdz laikam, kad būs pabeigtas attiecīgās pētniecības darbības un atbilstoši Regulai (EK) Nr. 71/2008 uzsāktās darbības. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar jauno regulu Kopuzņēmuma dalībnieki ir Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, ITD/IGDP/TP industriālie vadītāji un jaunizveidotā Kopuzņēmuma pārējie locekļi, kurus izraudzīsies atklātos konkursos un kuri kļūs par galvenajiem partneriem. Kopuzņēmuma Clean Sky asociētie locekļi, kuri darbojas saistībā ar Septīto pamatprogrammu, saglabās savu statusu līdz laikam, kad būs pabeigtas attiecīgās pētniecības darbības un atbilstoši Regulai (EK) Nr. 71/2008 uzsāktās darbības.

| 5. | ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā Clean Sky saistībā ar Septīto pamatprogrammu kārtējo izmaksu un pētniecības darbību segšanai bija 800 miljoni EUR. ES finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā Clean Sky 2 saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” nepārsniegs 1  755 miljonus EUR. Kopuzņēmuma vadītājiem un galvenajiem partneriem ir jāveic privātie ieguldījumi programmā vismaz 2  193,7 miljonu EUR apmērā Kopuzņēmuma darbības laikā (7), tostarp ieguldījumi papildu pasākumiem (8) vismaz 965,2 miljonu EUR apmērā tajā pašā laikposmā (9). Administratīvajām izmaksām nevajadzētu pārsniegt 78 miljonus EUR, un tās dalāmas vienlīdzīgi starp ES un Kopuzņēmuma privātajiem locekļiem. |
| --- | --- |

5.

ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā Clean Sky saistībā ar Septīto pamatprogrammu kārtējo izmaksu un pētniecības darbību segšanai bija 800 miljoni EUR. ES finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā Clean Sky 2 saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” nepārsniegs 1  755 miljonus EUR. Kopuzņēmuma vadītājiem un galvenajiem partneriem ir jāveic privātie ieguldījumi programmā vismaz 2  193,7 miljonu EUR apmērā Kopuzņēmuma darbības laikā (7), tostarp ieguldījumi papildu pasākumiem (8) vismaz 965,2 miljonu EUR apmērā tajā pašā laikposmā (9). Administratīvajām izmaksām nevajadzētu pārsniegt 78 miljonus EUR, un tās dalāmas vienlīdzīgi starp ES un Kopuzņēmuma privātajiem locekļiem.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 6. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

6.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  7. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | kopuzņēmuma Clean Sky gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (10) un ziņojumus par budžeta izpildi (11) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

7.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

kopuzņēmuma Clean Sky gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (10) un ziņojumus par budžeta izpildi (11) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 8. | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (12) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (13); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

8.

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (12) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (13); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 9. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (14) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

9.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (14) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 10. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

10.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 11. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 12. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

12.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 13. | Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

13.

Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 14. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajam atzinumam. |
| --- | --- |

14.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajam atzinumam.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Budžeta izpilde

| 15. | Galīgajā 2014. gada budžetā bija 201,6 miljoni EUR saistību apropriācijās un 153,6 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. Saistību apropriāciju izlietojums bija 93,9 % (2013. gadā – 90,6 %), bet maksājumu apropriāciju izlietojums bija 90,2 % (2013. gadā – 87,7 %). Labāki izlietojuma rādītāji skaidrojami ar ātrāku dotāciju piešķiršanas procesu. |
| --- | --- |

15.

Galīgajā 2014. gada budžetā bija 201,6 miljoni EUR saistību apropriācijās un 153,6 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. Saistību apropriāciju izlietojums bija 93,9 % (2013. gadā – 90,6 %), bet maksājumu apropriāciju izlietojums bija 90,2 % (2013. gadā – 87,7 %). Labāki izlietojuma rādītāji skaidrojami ar ātrāku dotāciju piešķiršanas procesu.

Daudzgadu finansējums

| 16. | Kopš 2007. gada līdz revīzijas laikam (2015. gada aprīlim) no 790 miljoniem EUR, kas atvēlēti pamatdarbībām un kas pienākas Clean Sky sākotnējai programmai, Eiropas Savienība uzņēmās saistības par 703 miljonu EUR ieguldījumu (t. i., 88,9 %), no šīs summas bija izmaksāts 631 miljons EUR (t. i., 79,9 %). Pārējo dalībnieku iemaksas pamatdarbībām līdz 2014. gada 31. decembrim bija 486 miljoni EUR (15), t. i., 82,4 % no pārējo dalībnieku kopējā 590 miljonu EUR lielā pamatdarbības budžeta. |
| --- | --- |

16.

Kopš 2007. gada līdz revīzijas laikam (2015. gada aprīlim) no 790 miljoniem EUR, kas atvēlēti pamatdarbībām un kas pienākas Clean Sky sākotnējai programmai, Eiropas Savienība uzņēmās saistības par 703 miljonu EUR ieguldījumu (t. i., 88,9 %), no šīs summas bija izmaksāts 631 miljons EUR (t. i., 79,9 %). Pārējo dalībnieku iemaksas pamatdarbībām līdz 2014. gada 31. decembrim bija 486 miljoni EUR (15), t. i., 82,4 % no pārējo dalībnieku kopējā 590 miljonu EUR lielā pamatdarbības budžeta.

CITI JAUTĀJUMI

Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas

| 17. | Ne vienmēr tiek ievēroti maksājumu termiņi, un tas izraisa naudas sodus (41  000 EUR 2014. gadā). |
| --- | --- |

17.

Ne vienmēr tiek ievēroti maksājumu termiņi, un tas izraisa naudas sodus (41  000 EUR 2014. gadā).

Tiesiskais regulējums

| 18. | Kopuzņēmuma Clean Sky 2 finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 3. jūlijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (16) un ņemot vērā prasības, kas izvirzītas Padomes Regulā (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2. |
| --- | --- |

18.

Kopuzņēmuma Clean Sky 2 finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 3. jūlijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (16) un ņemot vērā prasības, kas izvirzītas Padomes Regulā (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2.

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

| 19. | Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2014. gadā pabeidza dotāciju pārvaldības finansiālo aspektu revīziju. IRD formulēja divus ļoti svarīgus ieteikumus attiecībā uz ex ante validēšanas vadlīnijām un kontrolsarakstiem, pēc kuriem apstiprina locekļu un partneru finanšu pārskatus, un attiecībā uz projektu plānoto rezultātu apstiprināšanas procesu partneriem. Ir ieviesti abu ieteikumu izpildes pasākumi. |
| --- | --- |

19.

Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2014. gadā pabeidza dotāciju pārvaldības finansiālo aspektu revīziju. IRD formulēja divus ļoti svarīgus ieteikumus attiecībā uz ex ante validēšanas vadlīnijām un kontrolsarakstiem, pēc kuriem apstiprina locekļu un partneru finanšu pārskatus, un attiecībā uz projektu plānoto rezultātu apstiprināšanas procesu partneriem. Ir ieviesti abu ieteikumu izpildes pasākumi.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

| 20. | Attiecībā uz projektu pētījumu rezultātu uzraudzību un ziņošanu (17)
  Clean Sky izmanto Eiropas Komisijas rīkus un pats savus rīkus, ar kuriem tas integrē pētniecības rezultātus Komisijas vispārējā ziņošanas sistēmā. Jaunākajā Komisijas 2015. gada martā publicētajā uzraudzības ziņojumā par 7. pamatprogrammu (18) pirmo reizi ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma Clean Sky darbībām (19). Kvalitatīvo datu aspektā Clean Sky pētniecības darbību rezultāti ir aplūkojami Kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, gada darbības pārskatā, gada pārskatu kopsavilkumā par dotācijas nolīgumiem, kas noslēgti ar dalībniekiem, un citās publikācijās. |
| --- | --- |

20.

Attiecībā uz projektu pētījumu rezultātu uzraudzību un ziņošanu (17)
  Clean Sky izmanto Eiropas Komisijas rīkus un pats savus rīkus, ar kuriem tas integrē pētniecības rezultātus Komisijas vispārējā ziņošanas sistēmā. Jaunākajā Komisijas 2015. gada martā publicētajā uzraudzības ziņojumā par 7. pamatprogrammu (18) pirmo reizi ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma Clean Sky darbībām (19). Kvalitatīvo datu aspektā Clean Sky pētniecības darbību rezultāti ir aplūkojami Kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, gada darbības pārskatā, gada pārskatu kopsavilkumā par dotācijas nolīgumiem, kas noslēgti ar dalībniekiem, un citās publikācijās.

| 21. | Tiesiskajā regulējumā attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ir prasīta pētniecības rezultātu uzraudzība, kas jābalsta uz kvantitatīviem un – attiecīgā gadījumā – kvalitatīviem faktiem, tostarp saistībā ar progresu salīdzinājumā ar rezultatīvajiem rādītājiem (20). Lai būtu ievērotas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prasības un lai sekmīgāk veicinātu 7. pamatprogrammas pētniecības rezultātu izplatīšanu (īpaši šobrīd, kad finansētie projekti tuvojas nobeiguma posmam), ir jānostiprina Kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība, lai uzlabotu ziņošanu un pētniecības rezultātu izplatīšanu (21). |
| --- | --- |

21.

Tiesiskajā regulējumā attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ir prasīta pētniecības rezultātu uzraudzība, kas jābalsta uz kvantitatīviem un – attiecīgā gadījumā – kvalitatīviem faktiem, tostarp saistībā ar progresu salīdzinājumā ar rezultatīvajiem rādītājiem (20). Lai būtu ievērotas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prasības un lai sekmīgāk veicinātu 7. pamatprogrammas pētniecības rezultātu izplatīšanu (īpaši šobrīd, kad finansētie projekti tuvojas nobeiguma posmam), ir jānostiprina Kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība, lai uzlabotu ziņošanu un pētniecības rezultātu izplatīšanu (21).

Interešu konflikti

| 22. | Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopēju veidni. Pagaidām paliek spēkā Clean Sky procedūra. |
| --- | --- |

22.

Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopēju veidni. Pagaidām paliek spēkā Clean Sky procedūra.

Komisijas otrais starpposma novērtējums

| 23. | Pēc tam, kad Komisija bija veikusi otro starpposma novērtējumu (22), Valde 2014. gada 20. martā apsprieda ieteikumu izpildes rīcības plānu. Lielākā daļa ieteikumu attiecas uz programmu Clean Sky 2 un tiek pildīti. |
| --- | --- |

23.

Pēc tam, kad Komisija bija veikusi otro starpposma novērtējumu (22), Valde 2014. gada 20. martā apsprieda ieteikumu izpildes rīcības plānu. Lielākā daļa ieteikumu attiecas uz programmu Clean Sky 2 un tiek pildīti.

Šo ziņojumu 2015. gada 6. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky (OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp.).

1

Clean Sky

(2)  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2 (OV L 169, 7.6.2014., 77. lpp.).

2

Clean Sky 2

(3)  Šajā ziņojumā lietots nosaukums “kopuzņēmums Clean Sky”, ja vien nav skaidri jānošķir abas programmas.

3

Clean Sky

(4)  Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.), ir pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam, kurā pašlaik apvienots viss ES pētniecības un inovācijas finansējums.

4

(5)  Septītā pamatprogramma, kuru pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), apvieno visas ES pētniecības iniciatīvas, un tai ir nozīmīga loma izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanā.

5

(6)  Kopuzņēmuma kompetence, darbības un pieejamie resursi ir apkopoti pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

6

pielikumā

(7)  Regula (ES) Nr. 558/2014, 4. panta 1. punkts.

7

(8)  Izmaksas, kas vadītājiem un galvenajiem partneriem radušās pasākumos, kuri nav paredzēti kopuzņēmuma Clean Sky 2 darba plānā un kuri veicina kopīgās ierosmes Clean Sky mērķu sasniegšanu.

8

Clean Sky 2

Clean Sky

(9)  Regulas (ES) Nr. 558/2014 I pielikuma 15. panta 3. punktā ir noteikts: “Kopuzņēmuma Clean Sky 2 darbības izmaksas sedz no šādiem līdzekļiem: a) Savienības finansiālais ieguldījums; b) ieguldījums natūrā, ko sniedz vadītāji un galvenie partneri, un ar tiem saistīti subjekti un kas sastāv no izmaksām, kuras tiem radušās, īstenojot netiešās darbības, atskaitot kopuzņēmuma Clean Sky 2 ieguldījumu un jebkuru citu Savienības ieguldījumu šādu izmaksu segšanā.”

9

Clean Sky 2

Clean Sky 2

(10)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm, un citi paskaidrojumi.

10

(11)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem, kā arī citi paskaidrojumi.

11

(12)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

12

(13)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

13

IPSAS

IAS

IFRS

(14)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014, 47. pants.

14

(15)  Pārējo dalībnieku kopējās iemaksas ir 498 miljoni EUR, un tajās ietilpst jau validētās dalībnieku iemaksas (448 miljoni EUR), saņemtās, bet vēl nevalidētās iemaksas (38 miljoni EUR) un skaidras naudas iemaksas kārtējām izmaksām (12 miljoni EUR).

15

(16)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014.

16

(17)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu (OV C 452, 16.12.2014., 17. lpp.), 27. punkts.

17

(18)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

18

(19)  Eiropas Komisijas uzraudzības ziņojumā šī informācija ir iekļauta apkopotajos skaitļos, kuros ietilpst informācija arī par pārējām kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm.

19

(20)  Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, 31. pants, un Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmums 2013/743/ES (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovāciju pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), II pielikums “Rezultātu rādītāji”.

20

(21)  Sk. Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Gada progresa ziņojums par kopīgo tehnoloģiju ierosmju kopuzņēmumu darbībām” (COM(2013) 935).

21

(22)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu (OV C 452, 16.12.2014., 17. lpp.), 30. punkts.

22

---

PIELIKUMS

Kopuzņēmums Clean Sky 2 (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.). Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķis ir panākt lielāku ietekmi izšķirošās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt tālāku Eiropas konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātas investīcijas un palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas, pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kombinējot ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās.
  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2 (OV L 169, 7.6.2014., 77. lpp.). |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  (Padomes Regula (ES) Nr. 558/2014) | Mērķi

  Kopuzņēmumam Clean Sky 2 ir šādi mērķi:






  a) | veicināt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 71/2008 uzsākto pētniecības pasākumu pabeigšanu un Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un jo īpaši Lēmuma 2013/743/ES III daļā “Sabiedrības problēmu risināšana” minētā uzdevuma “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports” izpildi; |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.). Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķis ir panākt lielāku ietekmi izšķirošās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt tālāku Eiropas konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātas investīcijas un palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas, pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kombinējot ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās.

Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky 2 (OV L 169, 7.6.2014., 77. lpp.).

Kopuzņēmuma kompetence

(Padomes Regula (ES) Nr. 558/2014)

Mērķi

Kopuzņēmumam Clean Sky 2 ir šādi mērķi:

a)

veicināt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 71/2008 uzsākto pētniecības pasākumu pabeigšanu un Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un jo īpaši Lēmuma 2013/743/ES III daļā “Sabiedrības problēmu risināšana” minētā uzdevuma “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports” izpildi;

| b) | palīdzēt uzlabot Eiropas aeroinženierijas tehnoloģiju ietekmi uz vidi, tostarp to tehnoloģiju, kas attiecas uz mazo aviāciju, kā arī izveidot spēcīgu un konkurētspējīgu aeroinženierijas nozari un piegādes ķēdi Eiropā. To var paveikt, paātrinot tīrāku aviotransporta tehnoloģiju izstrādi, lai tās varētu izmantot pēc iespējas drīzāk, un jo īpaši tādu tehnoloģiju integrāciju, demonstrējumu un apstiprināšanu, kas ir spējīgas:






  i) | palielināt gaisa kuģu degvielas ekonomiju, tādējādi samazinot CO2 emisijas par 20–30 % salīdzinājumā ar modernajiem gaisa kuģiem, kas tiks laisti ekspluatācijā no 2014. gada; |
| --- | --- | --- |

b)

palīdzēt uzlabot Eiropas aeroinženierijas tehnoloģiju ietekmi uz vidi, tostarp to tehnoloģiju, kas attiecas uz mazo aviāciju, kā arī izveidot spēcīgu un konkurētspējīgu aeroinženierijas nozari un piegādes ķēdi Eiropā. To var paveikt, paātrinot tīrāku aviotransporta tehnoloģiju izstrādi, lai tās varētu izmantot pēc iespējas drīzāk, un jo īpaši tādu tehnoloģiju integrāciju, demonstrējumu un apstiprināšanu, kas ir spējīgas:

i)

palielināt gaisa kuģu degvielas ekonomiju, tādējādi samazinot CO2 emisijas par 20–30 % salīdzinājumā ar modernajiem gaisa kuģiem, kas tiks laisti ekspluatācijā no 2014. gada;

| ii) | samazināt gaisa kuģu radītās NOx un trokšņa emisijas par 20–30 % salīdzinājumā ar modernajiem gaisa kuģiem, kas tiks laisti ekspluatācijā no 2014. gada. |
| --- | --- |

ii)

samazināt gaisa kuģu radītās NOx un trokšņa emisijas par 20–30 % salīdzinājumā ar modernajiem gaisa kuģiem, kas tiks laisti ekspluatācijā no 2014. gada.

Pārvaldība

Kopuzņēmuma pārvaldes struktūra ir Valde, kurā ir:

| a) | viens Komisijas pārstāvis Savienības vārdā; |
| --- | --- |

a)

viens Komisijas pārstāvis Savienības vārdā;

| b) | viens pārstāvis no katra vadītāja; |
| --- | --- |

b)

viens pārstāvis no katra vadītāja;

| c) | viens galveno partneru pārstāvis uz katru ITD; |
| --- | --- |

c)

viens galveno partneru pārstāvis uz katru ITD;

| d) | viens asociēto locekļu pārstāvis uz katru ITD; |
| --- | --- |

d)

viens asociēto locekļu pārstāvis uz katru ITD;

| e) | viens galveno partneru pārstāvis uz katru IGDP. |
| --- | --- |

e)

viens galveno partneru pārstāvis uz katru IGDP.

Valdes kompetence/uzdevumi ir uzskaitīti Statūtu 8. pantā (Kopuzņēmuma regulas I pielikums).

Savienībai ir 50 % balsstiesību. Savienības balsstiesības nav dalāmas. Katram no pārējiem pārstāvjiem ir vienāds balsu skaits.

Izpildgrupu vada izpilddirektors, kurš ir arī Kopuzņēmuma oficiāla struktūrvienība un kura kompetence/uzdevumi ir noteikti Statūtu 10. pantā.

Nozare ir tieši pārstāvēta Valdē un citās Kopuzņēmuma struktūrā, kuras ir ITD un IGDP vadības komitejas un kuru kompetence/uzdevumi ir izklāstīti Statūtu 11. pantā. Kopuzņēmuma struktūras ir arī Valstu pārstāvju grupa un Zinātniskā komiteja, bet tikai padomdevēju statusā.

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Budžets

22 9 2 41  764 EUR

Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī

37 amata vietas štatu sarakstā (31 pagaidu darbinieks un 6 līgumdarbinieki), no tām aizpildīta 31 amata vieta, kas paredzēta pamatdarbībām (24 darbinieki) un dažādiem uzdevumiem (6 darbinieki).

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. Kopuzņēmuma Clean Sky 2 2014. gada darbības pārskatu – www.cleansky.eu

Avots: kopuzņēmuma Clean Sky 2 sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDE

| 17. | Kopuzņēmums ir veicis pasākumus, lai nepieļautu, ka maksājumi tiek apstrādāti novēloti, īpaši attiecībā uz dotāciju nolīgumiem partneriem, kas tika minēts kā galvenais problēmas iemesls.






  — | Lai apstiprinātu partneru finanšu pārskatus, ir ieviesta efektīvāka darba plūsma un ciešāka sadarbība starp darbības un finanšu nodaļām. |
| --- | --- | --- |

17.

Kopuzņēmums ir veicis pasākumus, lai nepieļautu, ka maksājumi tiek apstrādāti novēloti, īpaši attiecībā uz dotāciju nolīgumiem partneriem, kas tika minēts kā galvenais problēmas iemesls.

—

Lai apstiprinātu partneru finanšu pārskatus, ir ieviesta efektīvāka darba plūsma un ciešāka sadarbība starp darbības un finanšu nodaļām.

| — | Tāpat ir ieviesta Eiropas Komisijas “vienota pieteikuma iesniegšanas kārtība” (tehniskiem un finanšu ziņojumiem). |
| --- | --- |

—

Tāpat ir ieviesta Eiropas Komisijas “vienota pieteikuma iesniegšanas kārtība” (tehniskiem un finanšu ziņojumiem).

| — | Notiek regulāra, ikmēneša uzraudzība, lai dotāciju nolīgumi tiktu apmaksāti savlaicīgi. |
| --- | --- |

—

Notiek regulāra, ikmēneša uzraudzība, lai dotāciju nolīgumi tiktu apmaksāti savlaicīgi.

| 21. | Lai turpinātu uzlabot informācijas izplatīšanu par Septītās pamatprogrammas pētniecības projektu rezultātiem un sagatavotu attiecīgus ziņojumus, izmantojot rezultatīvos rādītājus arī programmai “Apvārsnis 2020”, Kopuzņēmums ir sagatavojis rīcības plānu, kurā paredzēts:






  A) | izveidot pētniecības rezultātu reģistru Clean Sky tīmekļa vietnē; |
| --- | --- | --- |

21.

Lai turpinātu uzlabot informācijas izplatīšanu par Septītās pamatprogrammas pētniecības projektu rezultātiem un sagatavotu attiecīgus ziņojumus, izmantojot rezultatīvos rādītājus arī programmai “Apvārsnis 2020”, Kopuzņēmums ir sagatavojis rīcības plānu, kurā paredzēts:

A)

izveidot pētniecības rezultātu reģistru Clean Sky tīmekļa vietnē;

| B) | saskaņot ziņošanas kārtību Gada darbības pārskatā par 2015. gadu attiecībā uz rezultātu izplatīšanu Eiropas Komisijā un kopēju galveno darbības rādītāju izmantošanu attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

B)

saskaņot ziņošanas kārtību Gada darbības pārskatā par 2015. gadu attiecībā uz rezultātu izplatīšanu Eiropas Komisijā un kopēju galveno darbības rādītāju izmantošanu attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”;

| C) | sagatavot ziņošanas/izplatīšanas moduli mūsu vietējā sistēmā – dotāciju pārvaldības rīkā. |
| --- | --- |

C)

sagatavot ziņošanas/izplatīšanas moduli mūsu vietējā sistēmā – dotāciju pārvaldības rīkā.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/25

---

ZIŅOJUMS

par ENIAC kopuzņēmuma finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 26. jūnijam ar Kopuzņēmuma atbildi

(2015/C 422/04)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-4. | 26 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 5. | 26 |
| Ticamības deklarācija | 6.-16. | 26 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 11. | 27 |
| Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 12.-14. | 28 |
| Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 15. | 28 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 17.-18. | 28 |
| Budžeta izpilde | 17. | 28 |
| Priekšlikumu konkursi | 18. | 28 |
| Citi jautājumi | 19. | 29 |
| Tiesiskais regulējums | 19. | 29 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-4.

26

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

5.

26

Ticamības deklarācija

6.-16.

26

Atzinums par pārskatu ticamību

11.

27

Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

12.-14.

28

Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

15.

28

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

17.-18.

28

Budžeta izpilde

17.

28

Priekšlikumu konkursi

18.

28

Citi jautājumi

19.

29

Tiesiskais regulējums

19.

29

IEVADS

| 1. | Eiropas kopuzņēmumu kopīgu tehnoloģiju ierosmju īstenošanai nanoelektronikas jomā (turpmāk – “ENIAC kopuzņēmums”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz 10 gadiem, un kopš 2010. gada tas strādā neatkarīgi. ENIAC kopuzņēmumu 2014. gada 27. jūnijā apvienoja ar Artemis kopuzņēmumu (2), lai izveidotu kopuzņēmumu “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” (ECSEL kopuzņēmums) (3). ECSEL kopuzņēmums sāka darbu 2014. gada 27. jūnijā un darbosies 10 gadus. Ņemot vērā minēto apvienošanos, šis ziņojums attiecas uz ENIAC kopuzņēmuma finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam. |
| --- | --- |

1.

Eiropas kopuzņēmumu kopīgu tehnoloģiju ierosmju īstenošanai nanoelektronikas jomā (turpmāk – “ENIAC kopuzņēmums”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz 10 gadiem, un kopš 2010. gada tas strādā neatkarīgi. ENIAC kopuzņēmumu 2014. gada 27. jūnijā apvienoja ar Artemis kopuzņēmumu (2), lai izveidotu kopuzņēmumu “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” (ECSEL kopuzņēmums) (3). ECSEL kopuzņēmums sāka darbu 2014. gada 27. jūnijā un darbosies 10 gadus. Ņemot vērā minēto apvienošanos, šis ziņojums attiecas uz ENIAC kopuzņēmuma finanšu periodu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam.

| 2. | Kopuzņēmuma galvenais mērķis bija sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu galvenās prasmes nanoelektronikā dažādās lietojumu jomās ar mērķi stiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un dot iespēju veidot jaunus tirgus un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā (4). |
| --- | --- |

2.

Kopuzņēmuma galvenais mērķis bija sagatavot un īstenot pētniecības programmu, lai izstrādātu galvenās prasmes nanoelektronikā dažādās lietojumu jomās ar mērķi stiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un dot iespēju veidot jaunus tirgus un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā (4).

| 3. | ENIAC kopuzņēmuma dibinātāji bija Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, dažas dalībvalstis – Beļģija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Polija, Portugāle, Zviedrija un Apvienotā Karaliste – un Eiropas Nanoelektronikas pasākumu asociācija (AENEAS). Par ENIAC kopuzņēmuma dalībniekiem varēja kļūt citas dalībvalstis un asociētās valstis, kā arī jebkura cita valsts vai jebkura cita juridiska persona, kas spēj dot būtisku finanšu ieguldījumu ENIAC kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

3.

ENIAC kopuzņēmuma dibinātāji bija Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, dažas dalībvalstis – Beļģija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Polija, Portugāle, Zviedrija un Apvienotā Karaliste – un Eiropas Nanoelektronikas pasākumu asociācija (AENEAS). Par ENIAC kopuzņēmuma dalībniekiem varēja kļūt citas dalībvalstis un asociētās valstis, kā arī jebkura cita valsts vai jebkura cita juridiska persona, kas spēj dot būtisku finanšu ieguldījumu ENIAC kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā.

| 4. | ES maksimālais ieguldījums ENIAC kopuzņēmumā darbības un pētniecības pasākumu izmaksu segšanai bija 450 miljoni EUR, kurus finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta (5). Asociācijai AENEAS bija jāveic maksimāli 30 miljonu EUR liels ieguldījums Kopuzņēmuma darbības izdevumu segšanai. ENIAC dalībvalstīm bija jāveic ieguldījumi natūrā darbības izdevumu segšanai (veicinot projektu īstenošanu) un jānodrošina finanšu ieguldījums, kas ir vismaz 1,8 reizes lielāks nekā ES ieguldījums. Arī pētniecības organizācijām, kas piedalās projektos, bija jāveic ieguldījumi natūrā, kuriem jābūt vismaz tikpat lieliem kā Komisijas un dalībvalstu ieguldījumiem kopā. |
| --- | --- |

4.

ES maksimālais ieguldījums ENIAC kopuzņēmumā darbības un pētniecības pasākumu izmaksu segšanai bija 450 miljoni EUR, kurus finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta (5). Asociācijai AENEAS bija jāveic maksimāli 30 miljonu EUR liels ieguldījums Kopuzņēmuma darbības izdevumu segšanai. ENIAC dalībvalstīm bija jāveic ieguldījumi natūrā darbības izdevumu segšanai (veicinot projektu īstenošanu) un jānodrošina finanšu ieguldījums, kas ir vismaz 1,8 reizes lielāks nekā ES ieguldījums. Arī pētniecības organizācijām, kas piedalās projektos, bija jāveic ieguldījumi natūrā, kuriem jābūt vismaz tikpat lieliem kā Komisijas un dalībvalstu ieguldījumiem kopā.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 5. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

5.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  6. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | ENIAC kopuzņēmuma gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (6) un ziņojumus par budžeta izpildi (7) par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

6.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

ENIAC kopuzņēmuma gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (6) un ziņojumus par budžeta izpildi (7) par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 7. | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (8) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļautu sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (9); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

7.

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (8) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļautu sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (9); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 8. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (10) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

8.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (10) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 9. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

9.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 10. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 11. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam, kā arī tā darbības rezultātus un naudas plūsmas 2014. gada 26. jūnijā noslēgtajā periodā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 26. jūnijam, kā arī tā darbības rezultātus un naudas plūsmas 2014. gada 26. jūnijā noslēgtajā periodā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 12. | Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģija (11), ko pieņēma ar Valdes lēmumu 2010. gada 18. novembrī, ir svarīgs rīks (12) pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai. 2014. gada maksājumi, kas veikti saskaņā ar izmaksu apliecinājumiem, kurus izsniegušas dalībvalstu finansēšanas iestādes, bija 14,2 miljoni EUR, kas ir 79 % no kopējiem maksājumiem. |
| --- | --- |

12.

Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģija (11), ko pieņēma ar Valdes lēmumu 2010. gada 18. novembrī, ir svarīgs rīks (12) pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtēšanai. 2014. gada maksājumi, kas veikti saskaņā ar izmaksu apliecinājumiem, kurus izsniegušas dalībvalstu finansēšanas iestādes, bija 14,2 miljoni EUR, kas ir 79 % no kopējiem maksājumiem.

| 13. | Kaut arī projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija deleģēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, ar šīm iestādēm parakstītajos administratīvajos nolīgumos nebija iekļauti praktiskie pasākumi ex post revīziju veikšanai. |
| --- | --- |

13.

Kaut arī projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija deleģēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, ar šīm iestādēm parakstītajos administratīvajos nolīgumos nebija iekļauti praktiskie pasākumi ex post revīziju veikšanai.

| 14. | Kopuzņēmums saņēma no dalībvalstu finansēšanas iestādēm revīzijas ziņojumus, kuri aptver aptuveni 76 % izmaksu (2015. gada aprīļa dati), kas saistītas ar pabeigtajiem projektiem. Taču Kopuzņēmums nenovērtēja šo revīziju kvalitāti (13). Palāta novērtēja revīzijas stratēģiju, tostarp triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumus, un atzina, ka šo iestāžu izmantotā metodoloģija Kopuzņēmumam neļāva aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tāpēc nav iespējams secināt, vai ex post revīzijas darbojas efektīvi un vai šis svarīgais kontroles mehānisms sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmums saņēma no dalībvalstu finansēšanas iestādēm revīzijas ziņojumus, kuri aptver aptuveni 76 % izmaksu (2015. gada aprīļa dati), kas saistītas ar pabeigtajiem projektiem. Taču Kopuzņēmums nenovērtēja šo revīziju kvalitāti (13). Palāta novērtēja revīzijas stratēģiju, tostarp triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumus, un atzina, ka šo iestāžu izmantotā metodoloģija Kopuzņēmumam neļāva aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tāpēc nav iespējams secināt, vai ex post revīzijas darbojas efektīvi un vai šis svarīgais kontroles mehānisms sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 15. | Palāta uzskata, ka, izņemot ietekmi, ko varētu radīt jautājumi, kuri aprakstīti atzinumu ar iebildēm pamatojošajos punktos (12.–14. punkts), 2014. gada 26. jūnijā slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

15.

Palāta uzskata, ka, izņemot ietekmi, ko varētu radīt jautājumi, kuri aprakstīti atzinumu ar iebildēm pamatojošajos punktos (12.–14. punkts), 2014. gada 26. jūnijā slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 16. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

16.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Budžeta izpilde

| 17. | Sākotnējā 2014. gada budžetā bija ietvertas tikai saistību apropriācijas darbības izdevumiem 2,3 miljonu EUR apmērā. Budžetā nav paredzētas saistību apropriācijas pamatdarbībām, ņemot vērā plānu 2014. gadā ENIAC apvienot ar Artemis, lai izveidotu ECSEL, kurš būs atbildīgs par 2014. gada konkursu. Administratīvo saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 43 %. Galvenais iemesls budžeta izpildes zemajam rādītājam ir fakts, ka apvienošanās notika jūnijā, bet budžets bija pieņemts visam gadam. |
| --- | --- |

17.

Sākotnējā 2014. gada budžetā bija ietvertas tikai saistību apropriācijas darbības izdevumiem 2,3 miljonu EUR apmērā. Budžetā nav paredzētas saistību apropriācijas pamatdarbībām, ņemot vērā plānu 2014. gadā ENIAC apvienot ar Artemis, lai izveidotu ECSEL, kurš būs atbildīgs par 2014. gada konkursu. Administratīvo saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 43 %. Galvenais iemesls budžeta izpildes zemajam rādītājam ir fakts, ka apvienošanās notika jūnijā, bet budžets bija pieņemts visam gadam.

Priekšlikumu konkursi

| 18. | Apvienošanās laikā bija uzņemtas saistības par visu summu, kas paredzēta priekšlikumu konkursiem. |
| --- | --- |

18.

Apvienošanās laikā bija uzņemtas saistības par visu summu, kas paredzēta priekšlikumu konkursiem.

CITI JAUTĀJUMI

Tiesiskais regulējums

| 19. | Jauno Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (14), pieņēma 2012. gada 25. oktobrī, un tā stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī (15). Taču jaunās Finanšu regulas 209. pantā minētā finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (16) stājās spēkā tikai 2014. gada 8. februārī. Tā kā ir notikusi apvienošanās ECSEL kopuzņēmumā, Kopuzņēmuma finanšu noteikumi nav grozīti. |
| --- | --- |

19.

Jauno Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (14), pieņēma 2012. gada 25. oktobrī, un tā stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī (15). Taču jaunās Finanšu regulas 209. pantā minētā finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (16) stājās spēkā tikai 2014. gada 8. februārī. Tā kā ir notikusi apvienošanās ECSEL kopuzņēmumā, Kopuzņēmuma finanšu noteikumi nav grozīti.

Šo ziņojumu 2015. gada 20. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.).

1

ENIAC

(2)  Artemis kopuzņēmumam, ko izveidoja ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 74/2008 (OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.), ir jāformulē un jāīsteno pētniecības programma iegulto datorsistēmu galveno tehnoloģiju attīstībai.

2

Artemis

(3)  ECSEL kopuzņēmumu izveidoja ar Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 561/2014 (OV L 169, 7.6.2014., 152. lpp.).

3

ECSEL

(4)  Kopuzņēmuma kompetence, darbības un pieejamie resursi ir apkopoti pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

4

pielikumā

(5)  Septītā pamatprogramma, kuru pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), apvieno visas ES pētniecības iniciatīvas, un tai ir nozīmīga loma izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanā. Turklāt Septītā pamatprogramma ir viens no Eiropas pētniecības telpas pamatelementiem.

5

(6)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm un citi paskaidrojumi.

6

(7)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem, kā arī citi paskaidrojumi.

7

(8)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

8

(9)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

9

IPSAS

IAS

IFRS

(10)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014, 47. pants.

10

(11)  Kopuzņēmuma ex post revīzijas stratēģijā ir teikts, ka Kopuzņēmums “centīsies iegūt pietiekami daudz informācijas saistībā ar ENIAC dalībvalstīs piemēroto ex post revīzijas procedūru, lai novērtētu valstu procedūru piemērotību pietiekamas pārliecības sniegšanai par to projektu darījumu likumību un pareizību, kas saistīti ar ENIAC kopuzņēmumu”.

11

ex post

ENIAC

ex post

ENIAC

(12)  Regulas (EK) Nr. 72/2008 12. pantā ir noteikts, ka tas “nodrošina to, ka tā dalībnieku finanšu intereses ir pienācīgi aizsargātas, veicot vai pasūtot atbilstīgas iekšējas vai ārējas kontroles”, un “ka tiek veiktas ENIAC kopuzņēmuma publiskā finansējuma saņēmēju pārbaudes uz vietas un finanšu revīzijas. Šīs pārbaudes un revīzijas veic vai nu tieši ENIAC kopuzņēmums, vai ENIAC dalībvalstis tā vārdā.”

12

ENIAC

ENIAC

ENIAC

(13)  Saskaņā ar ENIAC Valdes pieņemto ex post revīzijas stratēģiju Kopuzņēmumam vismaz reizi gadā ir jāizvērtē, vai no ENIAC dalībvalstīm saņemtā informācija sniedz pietiekamu pārliecību par veikto darījumu likumību un pareizību.

13

ENIAC

ex post

ENIAC

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

14

(15)  Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 214. pants ar tajā minētajiem izņēmumiem.

15

(16)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014.

16

---

PIELIKUMS

ENIAC kopuzņēmums (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem paredz Kopienas ieguldījumu, lai izveidotu ilgtermiņa valsts un privātu partnerību kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, kuras var īstenot ar kopuzņēmumu starpniecību Līguma 187. panta nozīmē.
  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu. |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 72/2008) | Mērķi


  ENIAC kopuzņēmums palīdz īstenot Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. g.) un īpašās programmas “Sadarbība” tēmu “Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas”, ar kuru īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007.–2013. g.) pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem. Tas jo īpaši:






  — | sagatavo un īsteno pētniecības programmu, lai izstrādātu nanoelektronikas pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās ar mērķi nostiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un veicināt jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem paredz Kopienas ieguldījumu, lai izveidotu ilgtermiņa valsts un privātu partnerību kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, kuras var īstenot ar kopuzņēmumu starpniecību Līguma 187. panta nozīmē.

Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu.

Kopuzņēmuma kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 72/2008)

Mērķi

ENIAC kopuzņēmums palīdz īstenot Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. g.) un īpašās programmas “Sadarbība” tēmu “Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas”, ar kuru īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007.–2013. g.) pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem. Tas jo īpaši:

—

sagatavo un īsteno pētniecības programmu, lai izstrādātu nanoelektronikas pamattehnoloģijas dažādās lietojumu jomās ar mērķi nostiprināt Eiropas konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību un veicināt jaunu tirgu rašanos un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā,

| — | atbalsta pētniecības programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, jo īpaši – piešķirot finansējumu dalībniekiem projektos, kuri konkursa kārtībā atlasīti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

atbalsta pētniecības programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, jo īpaši – piešķirot finansējumu dalībniekiem projektos, kuri konkursa kārtībā atlasīti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus,

| — | veicina publiskā un privātā sektora partnerības ar nolūku mobilizēt un apvienot Kopienas, valsts un privātos centienus, palielinot kopējās pētniecības un izstrādes investīcijas nanoelektronikas jomā un veicinot publiskā un privātā sektora sadarbību, |
| --- | --- |

—

veicina publiskā un privātā sektora partnerības ar nolūku mobilizēt un apvienot Kopienas, valsts un privātos centienus, palielinot kopējās pētniecības un izstrādes investīcijas nanoelektronikas jomā un veicinot publiskā un privātā sektora sadarbību,

| — | nodrošina nanoelektronikas jomā uzsāktās KTI efektivitāti un ilgtspējību, |
| --- | --- |

—

nodrošina nanoelektronikas jomā uzsāktās KTI efektivitāti un ilgtspējību,

| — | panāk nanoelektronikas jomā Eiropā ieguldīto pētniecības un izstrādes centienu sinerģiju un koordināciju, tostarp pakāpeniski integrējot ENIAC kopuzņēmumā tādus ar šo jomu saistītus pasākumus, kas pašlaik tiek īstenoti ar starpvaldību pētniecības un izstrādes sistēmu (EUREKA) palīdzību. |
| --- | --- |

—

panāk nanoelektronikas jomā Eiropā ieguldīto pētniecības un izstrādes centienu sinerģiju un koordināciju, tostarp pakāpeniski integrējot ENIAC kopuzņēmumā tādus ar šo jomu saistītus pasākumus, kas pašlaik tiek īstenoti ar starpvaldību pētniecības un izstrādes sistēmu (EUREKA) palīdzību.

Pārvaldība

Valde ir Kopuzņēmuma pārvaldes struktūrvienība. Darbiniekus vada izpilddirektors. Nozari pārstāv Rūpniecības un pētniecības komiteja un kā kopuzņēmuma dibinātāja – asociācija AENEAS. Komisija, pārstāvot Savienību, dalībvalstis un asociētās valstis, veido Publisko iestāžu padomi.

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Budžets

2 3 56  000,00 EUR saistībām

7 6 5 00  250,00 EUR maksājumiem

Darbinieku skaits 2014. gada 26. jūnijā

15 amata vietas štatu sarakstā (7 pagaidu darbinieki un 8 līgumdarbinieki), no tām bija aizpildītas 15 amata vietas, kas paredzētas pamatdarbībām (6 darbinieki), administrācijai (5 darbinieki) un dažādiem uzdevumiem (4 darbinieki).

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. ENIAC kopuzņēmuma 2014. gada darbības pārskatu – www.ecsel.eu

Avots: ENIAC kopuzņēmuma sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDE

| 13. | KU ENIAC ir vienojies ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm Padomes Regulas (EK) Nr. 72/2008 (1) noteiktajos ietvaros par to, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes ir atbildīgas par kopējo izmaksu noteikšanu, pamatojoties uz to dotāciju nolīgumiem “atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām”. Ar šo regulu kopuzņēmumam netiek izvirzīta prasība izveidot noteikumus dalībvalstu finansēšanas iestādēm, kā arī tā nepilnvaro kopuzņēmumu veikt pārbaudes un revīzijas dalībvalstu finansēšanas iestādēs. Šie trūkumi tika atzīti un novērsti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL un ar ko pilnvaro kopuzņēmumu piešķirt ES dotācijas, stingri ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās procedūras. |
| --- | --- |

13.

KU ENIAC ir vienojies ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm Padomes Regulas (EK) Nr. 72/2008 (1) noteiktajos ietvaros par to, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes ir atbildīgas par kopējo izmaksu noteikšanu, pamatojoties uz to dotāciju nolīgumiem “atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām”. Ar šo regulu kopuzņēmumam netiek izvirzīta prasība izveidot noteikumus dalībvalstu finansēšanas iestādēm, kā arī tā nepilnvaro kopuzņēmumu veikt pārbaudes un revīzijas dalībvalstu finansēšanas iestādēs. Šie trūkumi tika atzīti un novērsti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL un ar ko pilnvaro kopuzņēmumu piešķirt ES dotācijas, stingri ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās procedūras.

| 14. | KU ENIAC apstiprina, ka tā veiktajos dalībvalstu nodrošināšanas sistēmu paplašinātos novērtējumos tika konstatēts, ka šīs sistēmas var nodrošināt pietiekamu aizsardzību KU dalībnieku finanšu interesēm; tomēr, kā to atzīmējusi ERP, dalībvalstu metodoloģijas neļauj aprēķināt nedz svērto kļūdu īpatsvaru, nedz paliekošo kļūdu īpatsvaru kopuzņēmumu Artemis un ENIAC uzsāktajiem projektiem. Tomēr šis tehnisks trūkums nevar būt par iemeslu ERP negatīvajam atzinumam, bet, saprotams, ir šķērslis darījumu likumības un pareizības apstiprināšanai, neformulējot atrunu. |
| --- | --- |

14.

KU ENIAC apstiprina, ka tā veiktajos dalībvalstu nodrošināšanas sistēmu paplašinātos novērtējumos tika konstatēts, ka šīs sistēmas var nodrošināt pietiekamu aizsardzību KU dalībnieku finanšu interesēm; tomēr, kā to atzīmējusi ERP, dalībvalstu metodoloģijas neļauj aprēķināt nedz svērto kļūdu īpatsvaru, nedz paliekošo kļūdu īpatsvaru kopuzņēmumu Artemis un ENIAC uzsāktajiem projektiem. Tomēr šis tehnisks trūkums nevar būt par iemeslu ERP negatīvajam atzinumam, bet, saprotams, ir šķērslis darījumu likumības un pareizības apstiprināšanai, neformulējot atrunu.

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 72/2008 (2007. gada 20. decembris), ar ko izveido kopuzņēmumu ENIAC.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/33

---

ZIŅOJUMS

par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

(2015/C 422/05)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-3. | 34 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 4. | 34 |
| Ticamības deklarācija | 5.-17. | 34 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 10. | 35 |
| Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 11. | 35 |
| Apstākļu akcentējums | 12.-16. | 36 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 18.-19. | 37 |
| Finanšu pārskati | 18. | 37 |
| Budžeta izpilde | 19. | 37 |
| Komentāri par Kopuzņēmuma pārraudzības un kontroles sistēmu galvenajiem kontroles mehānismiem | 20.-25. | 37 |
| Ar pamatdarbību saistītais iepirkums un dotācijas | 21.-22. | 38 |
| Ar pamatdarbību saistīto iepirkuma līgumu un dotāciju vispārējā kontrole un uzraudzība | 23.-25. | 39 |
| Citi jautājumi | 26.-27. | 39 |
| Tiesiskais regulējums | 26. | 39 |
| Gada darbības pārskats | 27. | 39 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 28.-34. | 39 |
| Intelektuālā īpašuma tiesības un nozares politika | 28.-31. | 39 |
| Interešu konflikti | 32. | 40 |
| Nolīgums ar mītnes valsti | 33. | 40 |
| Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtība | 34. | 40 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-3.

34

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

4.

34

Ticamības deklarācija

5.-17.

34

Atzinums par pārskatu ticamību

10.

35

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

11.

35

Apstākļu akcentējums

12.-16.

36

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

18.-19.

37

Finanšu pārskati

18.

37

Budžeta izpilde

19.

37

Komentāri par Kopuzņēmuma pārraudzības un kontroles sistēmu galvenajiem kontroles mehānismiem

20.-25.

37

Ar pamatdarbību saistītais iepirkums un dotācijas

21.-22.

38

Ar pamatdarbību saistīto iepirkuma līgumu un dotāciju vispārējā kontrole un uzraudzība

23.-25.

39

Citi jautājumi

26.-27.

39

Tiesiskais regulējums

26.

39

Gada darbības pārskats

27.

39

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

28.-34.

39

Intelektuālā īpašuma tiesības un nozares politika

28.-31.

39

Interešu konflikti

32.

40

Nolīgums ar mītnes valsti

33.

40

Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtība

34.

40

IEVADS

| 1. | ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidoto Eiropas kopuzņēmumu (1) (turpmāk tekstā – “Kopuzņēmums”, arī “F4E”) nodibināja 2007. gada martā (2) uz 35 gadiem. Galvenās kodolsintēzei paredzētās iekārtas ir jāizveido Kadarašā Francijā, bet Kopuzņēmuma administrācija atrodas Barselonā. |
| --- | --- |

1.

ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidoto Eiropas kopuzņēmumu (1) (turpmāk tekstā – “Kopuzņēmums”, arī “F4E”) nodibināja 2007. gada martā (2) uz 35 gadiem. Galvenās kodolsintēzei paredzētās iekārtas ir jāizveido Kadarašā Francijā, bet Kopuzņēmuma administrācija atrodas Barselonā.

| 2. | Kopuzņēmumam ir šādi uzdevumi (3):






  a) | sniegt Euratom ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā (4); |
| --- | --- | --- |

2.

Kopuzņēmumam ir šādi uzdevumi (3):

a)

sniegt Euratom ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā (4);

| b) | sniegt ieguldījumu Euratom“plašākas pieejas darbībās” (papildu kopīgie pētījumi kodolsintēzes jomā), kas tiek īstenotas kopā ar Japānu enerģijas drīzākai ieguvei kodolsintēzes rezultātā; |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu Euratom“plašākas pieejas darbībās” (papildu kopīgie pētījumi kodolsintēzes jomā), kas tiek īstenotas kopā ar Japānu enerģijas drīzākai ieguvei kodolsintēzes rezultātā;

| c) | sagatavot un koordinēt darbību programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolsintēzes reaktoru un ar tiem saistītu objektu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas, celtniecībai. |
| --- | --- |

c)

sagatavot un koordinēt darbību programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolsintēzes reaktoru un ar tiem saistītu objektu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas, celtniecībai.

| 3. | Kopuzņēmuma dalībnieki ir Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom), kuru pārstāv Komisija, Euratom dalībvalstis un citas valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus vadāmas kodolsintēzes jomā (2014. gada 31. decembrī Šveice). |
| --- | --- |

3.

Kopuzņēmuma dalībnieki ir Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom), kuru pārstāv Komisija, Euratom dalībvalstis un citas valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus vadāmas kodolsintēzes jomā (2014. gada 31. decembrī Šveice).

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 4. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

4.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  5. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā kopuzņēmuma gada pārskatus (5), kuri ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi (6) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

5.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā kopuzņēmuma gada pārskatus (5), kuri ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi (6) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 6. | Saskaņā ar 39. un 50. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1271/2013 (7) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (8); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

6.

Saskaņā ar 39. un 50. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1271/2013 (7) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (8); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 7. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (9) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (9) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo tā finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo tā finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Apstākļu akcentējums

| 12. | Neapstrīdot 10. un 11. punktā paustos atzinumus, Palāta vērš uzmanību uz turpmāk minētajiem apstākļiem. Ar Padomes 2010. gada 7. jūlijā pieņemtajiem secinājumiem (10) ir apstiprināts Kopuzņēmuma ieguldījums ITER projekta celtniecības fāzē 6,6 miljardu EUR apmērā (2008. gada vērtībā). Šajā summā, kas ir divreiz lielāka nekā sākotnēji budžetā atvēlētās izmaksas šai projekta fāzei, nav ieskaitīti 663 miljoni EUR, kurus Komisija 2010. gadā ierosināja paredzēt kā rezervi neparedzētiem gadījumiem (11). |
| --- | --- |

12.

Neapstrīdot 10. un 11. punktā paustos atzinumus, Palāta vērš uzmanību uz turpmāk minētajiem apstākļiem. Ar Padomes 2010. gada 7. jūlijā pieņemtajiem secinājumiem (10) ir apstiprināts Kopuzņēmuma ieguldījums ITER projekta celtniecības fāzē 6,6 miljardu EUR apmērā (2008. gada vērtībā). Šajā summā, kas ir divreiz lielāka nekā sākotnēji budžetā atvēlētās izmaksas šai projekta fāzei, nav ieskaitīti 663 miljoni EUR, kurus Komisija 2010. gadā ierosināja paredzēt kā rezervi neparedzētiem gadījumiem (11).

| 13. | F4E darbību sarežģītība (12) rada lielu risku, ka Kopuzņēmuma iemaksu projekta celtniecības fāzei nāksies palielināt (13). Šo risku galvenokārt rada tas, ka mainās sasniedzamo rezultātu apmērs (14), un pašreizējais grafiks tiek uzskatīts par nereālu (15). Jauna ITER projekta pamatscenārija (apmērs, laika grafiks un izmaksas) izveide, ko ITER starptautiskās organizācijas padome (16) bija plānojusi pabeigt 2015. gada jūnijā, ir atlikta līdz 2015. gada novembrim. Revīzijas laikā (2015. gada martā) Kopuzņēmums uzskatīja, ka projekta celtniecības fāze nobīdīsies vismaz par 43 mēnešiem. |
| --- | --- |

13.

F4E darbību sarežģītība (12) rada lielu risku, ka Kopuzņēmuma iemaksu projekta celtniecības fāzei nāksies palielināt (13). Šo risku galvenokārt rada tas, ka mainās sasniedzamo rezultātu apmērs (14), un pašreizējais grafiks tiek uzskatīts par nereālu (15). Jauna ITER projekta pamatscenārija (apmērs, laika grafiks un izmaksas) izveide, ko ITER starptautiskās organizācijas padome (16) bija plānojusi pabeigt 2015. gada jūnijā, ir atlikta līdz 2015. gada novembrim. Revīzijas laikā (2015. gada martā) Kopuzņēmums uzskatīja, ka projekta celtniecības fāze nobīdīsies vismaz par 43 mēnešiem.

| 14. | Kopuzņēmums 2014. gada novembrī lēsa, ka celtniecības fāzes noslēgumā iztrūkums neparedzētiem gadījumiem nepietiekami plānoto līdzekļu dēļ būs 428 miljoni EUR (2008. gada vērtībā) (17). F4E pašlaik strādā pie precīzākas un atjauninātas aplēses. |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmums 2014. gada novembrī lēsa, ka celtniecības fāzes noslēgumā iztrūkums neparedzētiem gadījumiem nepietiekami plānoto līdzekļu dēļ būs 428 miljoni EUR (2008. gada vērtībā) (17). F4E pašlaik strādā pie precīzākas un atjauninātas aplēses.

| 15. | Kopuzņēmums joprojām izstrādā centralizētu un vienotu sistēmu, kas integrētu visus pamatdarbības datus un kas ļautu regulāri uzraudzīt un kontrolēt aplēses, izmaksas un novirzes (18). Turklāt tas nav pārrēķinājis Kopuzņēmuma iemaksu ITER projektā pēc tam, kad būs beigusies celtniecības fāze. |
| --- | --- |

15.

Kopuzņēmums joprojām izstrādā centralizētu un vienotu sistēmu, kas integrētu visus pamatdarbības datus un kas ļautu regulāri uzraudzīt un kontrolēt aplēses, izmaksas un novirzes (18). Turklāt tas nav pārrēķinājis Kopuzņēmuma iemaksu ITER projektā pēc tam, kad būs beigusies celtniecības fāze.

| 16. | Tā kā ITER projekts pašlaik saskaras ar grūtībām, ITER IO jaunais ģenerāldirektors ITER Padomi iepazīstināja ar rīcības plānu, kurā paredzēti īpaši pasākumi to galveno ierobežojumu novēršanai, kas pašlaik kavē projekta attīstību (19). Attiecībā uz F4E kopuzņēmumu jaunais direktora pienākumu izpildītājs (20) iepazīstināja Valdi ar F4E rīcības plānu, kas lielā mērā atbalsta ITER IO rīcības plānu (21). Revīzijas laikā praktiskie pasākumi abu rīcības plānu īstenošanai vēl joprojām tika formulēti. |
| --- | --- |

16.

Tā kā ITER projekts pašlaik saskaras ar grūtībām, ITER IO jaunais ģenerāldirektors ITER Padomi iepazīstināja ar rīcības plānu, kurā paredzēti īpaši pasākumi to galveno ierobežojumu novēršanai, kas pašlaik kavē projekta attīstību (19). Attiecībā uz F4E kopuzņēmumu jaunais direktora pienākumu izpildītājs (20) iepazīstināja Valdi ar F4E rīcības plānu, kas lielā mērā atbalsta ITER IO rīcības plānu (21). Revīzijas laikā praktiskie pasākumi abu rīcības plānu īstenošanai vēl joprojām tika formulēti.

| 17. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

17.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Finanšu pārskati

| 18. | Finanšu pārskatu piezīmēs tabula un attiecīgā informācija 4.3.1.1. pozīcijā “ITER iepirkuma nolīgums (ITER IO)” atspoguļo iepirkuma nolīgumus, kas parakstīti (3. aile), un iepirkuma nolīgumus, kas līdz šim kreditēti (4. aile). Tomēr šajā tabulā nav atspoguļots, cik tālu iesāktie darbi ir pavirzījušies, un tekstā sniegta ierobežota informācija. Ir ļoti svarīgi parādīt, kāds ir Kopuzņēmuma līdz šim veikto darbību statuss un vērtība.] |
| --- | --- |

18.

Finanšu pārskatu piezīmēs tabula un attiecīgā informācija 4.3.1.1. pozīcijā “ITER iepirkuma nolīgums (ITER IO)” atspoguļo iepirkuma nolīgumus, kas parakstīti (3. aile), un iepirkuma nolīgumus, kas līdz šim kreditēti (4. aile). Tomēr šajā tabulā nav atspoguļots, cik tālu iesāktie darbi ir pavirzījušies, un tekstā sniegta ierobežota informācija. Ir ļoti svarīgi parādīt, kāds ir Kopuzņēmuma līdz šim veikto darbību statuss un vērtība.]

Budžeta izpilde

| 19. | Galīgajā 2014. gada budžetā, kurš bija pieejams izpildei, bija 1  168,8 miljoni EUR saistību apropriācijās un 567,6 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. Saistību un maksājumu apropriāciju izlietojums attiecīgi bija 100 % un 88,5 %. Taču maksājumu apropriāciju izlietojums attiecībā pret 2014. gada sākotnējo budžetu bija 73 % (22). No 1  125,2 miljoniem EUR saistību apropriāciju, kas pieejamas pamatdarbībām, 23 % izpildīja kā tiešas individuālas saistības, bet pārējos 77 % – kā vispārējas saistības. Zemais individuālo saistību izpildes līmenis skaidrojams ar kopējo ITER projekta īstenošanas nobīdi un daudziem ITER IO pieprasījumiem veikt izmaiņas. |
| --- | --- |

19.

Galīgajā 2014. gada budžetā, kurš bija pieejams izpildei, bija 1  168,8 miljoni EUR saistību apropriācijās un 567,6 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. Saistību un maksājumu apropriāciju izlietojums attiecīgi bija 100 % un 88,5 %. Taču maksājumu apropriāciju izlietojums attiecībā pret 2014. gada sākotnējo budžetu bija 73 % (22). No 1  125,2 miljoniem EUR saistību apropriāciju, kas pieejamas pamatdarbībām, 23 % izpildīja kā tiešas individuālas saistības, bet pārējos 77 % – kā vispārējas saistības. Zemais individuālo saistību izpildes līmenis skaidrojams ar kopējo ITER projekta īstenošanas nobīdi un daudziem ITER IO pieprasījumiem veikt izmaiņas.

KOMENTĀRI PAR KOPUZŅĒMUMA PĀRRAUDZĪBAS UN KONTROLES SISTĒMU GALVENAJIEM KONTROLES MEHĀNISMIEM

| 20. | Revīzijas palāta norāda, ka vairākās jomās ir panākts nozīmīgs progress. Revīzijas laikā (2015. gada martā) F4E joprojām risināja vairākus turpmāk uzskaitītos ar Kopuzņēmuma pārvaldību saistītus galvenos pasākumus.






  — | F4E joprojām izstrādā centralizētu un vienotu sistēmu, kas integrētu visus pamatdarbības datus un kas ļautu regulāri uzraudzīt un kontrolēt aplēses un izmaksu novirzes, ieverot sistēmu, kas ļautu aplēst katra darba posteņa vērtību līguma līmenī. Revīzijas laikā F4E bija pabeidzis atjaunināt savu bāzes izmaksu aplēsi (23) 4. līmenī (darba pamatstruktūra), bet ne līgumu līmenī (6. līmenis). Turklāt vēl joprojām ir jāizstrādā sistēma, kas sniedz informāciju par darbību īstenošanas pakāpi (iegūtās vērtības pārvaldība). |
| --- | --- | --- |

20.

Revīzijas palāta norāda, ka vairākās jomās ir panākts nozīmīgs progress. Revīzijas laikā (2015. gada martā) F4E joprojām risināja vairākus turpmāk uzskaitītos ar Kopuzņēmuma pārvaldību saistītus galvenos pasākumus.

—

F4E joprojām izstrādā centralizētu un vienotu sistēmu, kas integrētu visus pamatdarbības datus un kas ļautu regulāri uzraudzīt un kontrolēt aplēses un izmaksu novirzes, ieverot sistēmu, kas ļautu aplēst katra darba posteņa vērtību līguma līmenī. Revīzijas laikā F4E bija pabeidzis atjaunināt savu bāzes izmaksu aplēsi (23) 4. līmenī (darba pamatstruktūra), bet ne līgumu līmenī (6. līmenis). Turklāt vēl joprojām ir jāizstrādā sistēma, kas sniedz informāciju par darbību īstenošanas pakāpi (iegūtās vērtības pārvaldība).

| — | Rīcības plāni, kurus Kopuzņēmums pieņēma, reaģējot uz iekšējām revīzijām par finanšu plūsmām, dotāciju pārvaldību un ekspertu līgumiem, revīzijas laikā (2015. gada martā) bija pilnībā vai gandrīz īstenoti. Attiecībā uz visu to rīcības plānu statusu, kurus F4E pieņēma, reaģējot uz līdz šim veiktajām iekšējām revīzijām (24), šīs revīzijas laikā no 46 ieteikumiem, kuri joprojām tiek īstenoti, 29 ieteikumu termiņi bija pārsniegti. |
| --- | --- |

—

Rīcības plāni, kurus Kopuzņēmums pieņēma, reaģējot uz iekšējām revīzijām par finanšu plūsmām, dotāciju pārvaldību un ekspertu līgumiem, revīzijas laikā (2015. gada martā) bija pilnībā vai gandrīz īstenoti. Attiecībā uz visu to rīcības plānu statusu, kurus F4E pieņēma, reaģējot uz līdz šim veiktajām iekšējām revīzijām (24), šīs revīzijas laikā no 46 ieteikumiem, kuri joprojām tiek īstenoti, 29 ieteikumu termiņi bija pārsniegti.

| — | 2014. gadā Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūrvienība pārbaudīja līgumu izpildes uzraudzību saistībā ar ITER ēkām (25) un norādīja, ka pastāv nozīmīgi riska faktori, piemēram, nepietiekami izstrādātas atsevišķas ITER darbības, daudzie projekta grozījumu pieprasījumi, nereāls projekta grafiks un pašreizējā darbību izpildes kavēšanās. Daļu no šiem riska faktoriem F4E ir grūti efektīvi mazināt, jo šie jautājumi ir ITER IO pārziņā. Pārbaudē konstatēja, ka ir jāievieš stingrāki kontroles mehānismi un izmaiņas procesos, it īpaši pārvaldības un izmaiņu kontrolē, līgumu finanšu pārvaldībā un neatbilstību pārvaldībā. |
| --- | --- |

—

2014. gadā Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūrvienība pārbaudīja līgumu izpildes uzraudzību saistībā ar ITER ēkām (25) un norādīja, ka pastāv nozīmīgi riska faktori, piemēram, nepietiekami izstrādātas atsevišķas ITER darbības, daudzie projekta grozījumu pieprasījumi, nereāls projekta grafiks un pašreizējā darbību izpildes kavēšanās. Daļu no šiem riska faktoriem F4E ir grūti efektīvi mazināt, jo šie jautājumi ir ITER IO pārziņā. Pārbaudē konstatēja, ka ir jāievieš stingrāki kontroles mehānismi un izmaiņas procesos, it īpaši pārvaldības un izmaiņu kontrolē, līgumu finanšu pārvaldībā un neatbilstību pārvaldībā.

| — | Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veica ierobežotu pārbaudi par līgumu pārvaldību (26) un norādīja, ka F4E pārveidojas no organizācijas, kas galvenokārt bija orientēta uz iepirkumu, uz organizāciju, kas galvenokārt pārvalda līgumus. Kaut arī pārbaudē secināja, ka F4E virzās uz to, lai izveidotu kontroles mehānismus, kas aptver visu struktūru un kas novērsīs riskus, kuri saistīti ar līgumu īstenošanu, tajā konstatēja arī atsevišķas jomas, kurās ieviestie kontroles mehānismi vēl nav pietiekami izstrādāti, it īpaši tas attiecas uz līgumu grozījumu un neparedzētu izdevumu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veica ierobežotu pārbaudi par līgumu pārvaldību (26) un norādīja, ka F4E pārveidojas no organizācijas, kas galvenokārt bija orientēta uz iepirkumu, uz organizāciju, kas galvenokārt pārvalda līgumus. Kaut arī pārbaudē secināja, ka F4E virzās uz to, lai izveidotu kontroles mehānismus, kas aptver visu struktūru un kas novērsīs riskus, kuri saistīti ar līgumu īstenošanu, tajā konstatēja arī atsevišķas jomas, kurās ieviestie kontroles mehānismi vēl nav pietiekami izstrādāti, it īpaši tas attiecas uz līgumu grozījumu un neparedzētu izdevumu pārvaldību.

| — | F4E iekšējā korporatīvā riska pārvaldības sistēma 2014. gadā identificēja desmit jaunus riskus. No 32 darbībām, kas 2014. gada oktobrī tika apzinātas sešu ļoti lielu risku novēršanai, 13 darbības bija īstenotas, deviņu īstenošana turpinājās, viena tika atcelta kā novecojusi, bet deviņas darbības nebija sāktas. |
| --- | --- |

—

F4E iekšējā korporatīvā riska pārvaldības sistēma 2014. gadā identificēja desmit jaunus riskus. No 32 darbībām, kas 2014. gada oktobrī tika apzinātas sešu ļoti lielu risku novēršanai, 13 darbības bija īstenotas, deviņu īstenošana turpinājās, viena tika atcelta kā novecojusi, bet deviņas darbības nebija sāktas.

Ar pamatdarbību saistītais iepirkums un dotācijas

| 21. | No 67 konkursa procedūrām, ko 2014. gadā uzsāka saistībā ar pamatdarbību, 58 % bija sarunu procedūras (2013. gadā – 44 %). Kaut arī Kopuzņēmums darbojas ļoti specializētā tehniskā jomā, tam tomēr ir jāpalielina konkurence iepirkuma procedūrās. Savukārt dotāciju konkursos vidēji saņēma tikai vienu priekšlikumu katrā konkursā. |
| --- | --- |

21.

No 67 konkursa procedūrām, ko 2014. gadā uzsāka saistībā ar pamatdarbību, 58 % bija sarunu procedūras (2013. gadā – 44 %). Kaut arī Kopuzņēmums darbojas ļoti specializētā tehniskā jomā, tam tomēr ir jāpalielina konkurence iepirkuma procedūrās. Savukārt dotāciju konkursos vidēji saņēma tikai vienu priekšlikumu katrā konkursā.

| 22. | Palāta revidēja piecas pamatdarbības nodrošināšanai rīkotās iepirkuma procedūras. Palāta konstatēja vairākus trūkumus.






  — | Procedūras sākumposmā, izņemot vienu gadījumu, no 6,6 miljardu maksimālā budžeta F4E neizdevās nodrošināt dažādajiem līgumiem piešķirto summu. Turklāt Kopuzņēmums arī nesniedza šo darbību pabeigšanas aplēsto vērtību (27). Šī informācija ir būtiska, lai aprēķinātu izmaksu novirzes no maksimālā budžeta. |
| --- | --- | --- |

22.

Palāta revidēja piecas pamatdarbības nodrošināšanai rīkotās iepirkuma procedūras. Palāta konstatēja vairākus trūkumus.

—

Procedūras sākumposmā, izņemot vienu gadījumu, no 6,6 miljardu maksimālā budžeta F4E neizdevās nodrošināt dažādajiem līgumiem piešķirto summu. Turklāt Kopuzņēmums arī nesniedza šo darbību pabeigšanas aplēsto vērtību (27). Šī informācija ir būtiska, lai aprēķinātu izmaksu novirzes no maksimālā budžeta.

| — | Vienā gadījumā piešķirtā līguma vērtības novirze virs bāzes izmaksām bija 29 % (12,4 miljoni EUR 2008. gada vērtībā). Šī novirze vērtēšanas komitejas ziņojumā nebija paziņota. |
| --- | --- |

—

Vienā gadījumā piešķirtā līguma vērtības novirze virs bāzes izmaksām bija 29 % (12,4 miljoni EUR 2008. gada vērtībā). Šī novirze vērtēšanas komitejas ziņojumā nebija paziņota.

| — | Vērtēšanas komitejas veiktajos finanšu piedāvājumu novērtējumos tika konstatētas nepilnības. Vienā gadījumā novērtējumā nebija ņemtas vērā ne līguma opcijas (par 32 miljoniem EUR), ne papildu izmaksas, kas radīsies. Citā gadījumā piedāvājumi nebija salīdzināti ar vērtību, kas tiem piešķirta no maksimālā budžeta vai bāzes izmaksām. Nevienā no pārbaudītajām procedūrām vērtēšanas komitejas ziņojumos šiem līgumiem nebija noteikta darbību pabeigšanas aplēstā vērtība. |
| --- | --- |

—

Vērtēšanas komitejas veiktajos finanšu piedāvājumu novērtējumos tika konstatētas nepilnības. Vienā gadījumā novērtējumā nebija ņemtas vērā ne līguma opcijas (par 32 miljoniem EUR), ne papildu izmaksas, kas radīsies. Citā gadījumā piedāvājumi nebija salīdzināti ar vērtību, kas tiem piešķirta no maksimālā budžeta vai bāzes izmaksām. Nevienā no pārbaudītajām procedūrām vērtēšanas komitejas ziņojumos šiem līgumiem nebija noteikta darbību pabeigšanas aplēstā vērtība.

| — | Vienas iepirkuma procedūras izpilde aizkavējās 21 mēnesi pēc plānotā pabeigšanas datuma. Divās citās iepirkuma procedūrās līgumi bija piešķirti 10 un 5 mēnešus pēc plānotā termiņa. |
| --- | --- |

—

Vienas iepirkuma procedūras izpilde aizkavējās 21 mēnesi pēc plānotā pabeigšanas datuma. Divās citās iepirkuma procedūrās līgumi bija piešķirti 10 un 5 mēnešus pēc plānotā termiņa.

| — | Vienā iepirkuma procedūrā Kopuzņēmumam bija jāiekļauj darbība, kas nebija paredzēta 2014. gada darba programmā un nebija plānota budžetā (28). Papildu līguma vērtība bija 2,88 miljoni EUR. |
| --- | --- |

—

Vienā iepirkuma procedūrā Kopuzņēmumam bija jāiekļauj darbība, kas nebija paredzēta 2014. gada darba programmā un nebija plānota budžetā (28). Papildu līguma vērtība bija 2,88 miljoni EUR.

| — | Vienā iepirkuma procedūrā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas tehnisko kritēriju novērtējums, ko vērtēšanas komiteja atspoguļoja savā ziņojumā, bija pārāk vispārīgs un reģistrētie komentāri nebija pietiekami izvērsti, lai pamatotu piešķirtos vērtējuma punktus. |
| --- | --- |

—

Vienā iepirkuma procedūrā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas tehnisko kritēriju novērtējums, ko vērtēšanas komiteja atspoguļoja savā ziņojumā, bija pārāk vispārīgs un reģistrētie komentāri nebija pietiekami izvērsti, lai pamatotu piešķirtos vērtējuma punktus.

| — | Trijās iepirkuma procedūrās, kaut arī Kopuzņēmums bija publicējis atbilstošus paziņojumus par līgumiem un veicis vairākus pirmsiepirkuma pasākumus, tas nebija sniedzis iepriekšēju informatīvu paziņojumu par līgumiem atpazīstamības un konkurences veicināšanas nolūkā, kā ieteikts Komisijas rokasgrāmatā par publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

—

Trijās iepirkuma procedūrās, kaut arī Kopuzņēmums bija publicējis atbilstošus paziņojumus par līgumiem un veicis vairākus pirmsiepirkuma pasākumus, tas nebija sniedzis iepriekšēju informatīvu paziņojumu par līgumiem atpazīstamības un konkurences veicināšanas nolūkā, kā ieteikts Komisijas rokasgrāmatā par publisko iepirkumu.

Ar pamatdarbību saistīto iepirkuma līgumu un dotāciju vispārējā kontrole un uzraudzība

| 23. | Kopuzņēmumam ir sistēma, kuru izmanto, lai veiktu revīzijas (29) līgumslēdzēju līmenī ar mērķi pārbaudīt, vai ir ievērotas kvalitātes nodrošināšanas prasības (30). |
| --- | --- |

23.

Kopuzņēmumam ir sistēma, kuru izmanto, lai veiktu revīzijas (29) līgumslēdzēju līmenī ar mērķi pārbaudīt, vai ir ievērotas kvalitātes nodrošināšanas prasības (30).

| 24. | Attiecībā uz pamatdarbības līgumu vispārējo kontroli un uzraudzību (tostarp finanšu un atbilstības pārbaudēm) – iekšējās revīzijas struktūrvienība un Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests šo jomu iekļāva savos 2014. gada revīzijas plānos (31). |
| --- | --- |

24.

Attiecībā uz pamatdarbības līgumu vispārējo kontroli un uzraudzību (tostarp finanšu un atbilstības pārbaudēm) – iekšējās revīzijas struktūrvienība un Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests šo jomu iekļāva savos 2014. gada revīzijas plānos (31).

| 25. | Laikā, kad Palāta veica revīziju, dotāciju ex post revīzijas nebija pabeigtas; šīs ex post revīzijas ir daļa no F4E vispārējās kontroles un uzraudzības stratēģijas. |
| --- | --- |

25.

Laikā, kad Palāta veica revīziju, dotāciju ex post revīzijas nebija pabeigtas; šīs ex post revīzijas ir daļa no F4E vispārējās kontroles un uzraudzības stratēģijas.

CITI JAUTĀJUMI

Tiesiskais regulējums

| 26. | Jauno Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (32), pieņēma 2012. gada 25. oktobrī, un tā stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī (33). Taču jaunās Finanšu regulas 208. pantā minētā finanšu pamatregula struktūrām (34) stājās spēkā 2013. gada 8. decembrī. Revīzijas laikā Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nebija grozīti, lai atspoguļotu šīs izmaiņas. |
| --- | --- |

26.

Jauno Finanšu regulu, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (32), pieņēma 2012. gada 25. oktobrī, un tā stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī (33). Taču jaunās Finanšu regulas 208. pantā minētā finanšu pamatregula struktūrām (34) stājās spēkā 2013. gada 8. decembrī. Revīzijas laikā Kopuzņēmuma finanšu noteikumi vēl nebija grozīti, lai atspoguļotu šīs izmaiņas.

Gada darbības pārskats

| 27. | F4E Valdes priekšsēdētājs 2014. gada darbības pārskatā ziņo par vajadzību veikt visu izmaksu ierobežošanas pasākumus, bet izpilddirektors atsaucas uz iekšējās kontroles sistēmu, kas tiek pilnveidota un uzlabota, lai pienācīgi mazinātu riskus, uz kuriem Eiropas Revīzijas palāta norādīja sava 2013. gada ziņojuma iedaļā “Uzsvērums” (35). |
| --- | --- |

27.

F4E Valdes priekšsēdētājs 2014. gada darbības pārskatā ziņo par vajadzību veikt visu izmaksu ierobežošanas pasākumus, bet izpilddirektors atsaucas uz iekšējās kontroles sistēmu, kas tiek pilnveidota un uzlabota, lai pienācīgi mazinātu riskus, uz kuriem Eiropas Revīzijas palāta norādīja sava 2013. gada ziņojuma iedaļā “Uzsvērums” (35).

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Intelektuālā īpašuma tiesības un nozares politika

| 28. | Kopuzņēmuma Valde 2013. gada 27. jūnijā pieņēma lēmumu par F4E nozares politikas un intelektuālā īpašuma tiesību politikas īstenošanu un informācijas izplatīšanu. |
| --- | --- |

28.

Kopuzņēmuma Valde 2013. gada 27. jūnijā pieņēma lēmumu par F4E nozares politikas un intelektuālā īpašuma tiesību politikas īstenošanu un informācijas izplatīšanu.

| 29. | Vairākas darbības saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību politikas un nozares politikas īstenošanu bija pabeigtas 2014. gadā (36), dažas citas joprojām tiek īstenotas (37), bet trīs bija atkarīgas no turpmāko notikumu gaitas (38). Kad darbības būs īstenotas, F4E plāno veikt ietekmes novērtējumu, lai izmērītu dažādo pasākumu ietekmi uz nozares politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

29.

Vairākas darbības saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību politikas un nozares politikas īstenošanu bija pabeigtas 2014. gadā (36), dažas citas joprojām tiek īstenotas (37), bet trīs bija atkarīgas no turpmāko notikumu gaitas (38). Kad darbības būs īstenotas, F4E plāno veikt ietekmes novērtējumu, lai izmērītu dažādo pasākumu ietekmi uz nozares politikas mērķu sasniegšanu.

| 30. | Lai piesaistītu nozares interesi ITER projektam un palielinātu konkurenci, viens no F4E pieņemtajiem pasākumiem 2013. gadā bija ekskluzīvu intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanas piedāvājums līgumslēdzējiem par produktiem ārpus kodolsintēzes jomas un neekskluzīvu tiesību piedāvājums kodolsintēzes jomā. |
| --- | --- |

30.

Lai piesaistītu nozares interesi ITER projektam un palielinātu konkurenci, viens no F4E pieņemtajiem pasākumiem 2013. gadā bija ekskluzīvu intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanas piedāvājums līgumslēdzējiem par produktiem ārpus kodolsintēzes jomas un neekskluzīvu tiesību piedāvājums kodolsintēzes jomā.

| 31. | Lai mazinātu riskus, kas saistīti ar Kopuzņēmuma pienākumu saglabāt piekļuvi visām intelektuālā īpašuma tiesībām (pirmssadarbības tiesībām un sadarbības laikā radītām tiesībām), kuras saistītas ar Eiropas ieguldījumiem natūrā, kā arī vajadzības gadījumā nodot šīs piekļuves tiesības ITER organizācijai, Kopuzņēmums ir pieņēmis F4E darbībām piemērojamas īpašas līguma klauzulas. |
| --- | --- |

31.

Lai mazinātu riskus, kas saistīti ar Kopuzņēmuma pienākumu saglabāt piekļuvi visām intelektuālā īpašuma tiesībām (pirmssadarbības tiesībām un sadarbības laikā radītām tiesībām), kuras saistītas ar Eiropas ieguldījumiem natūrā, kā arī vajadzības gadījumā nodot šīs piekļuves tiesības ITER organizācijai, Kopuzņēmums ir pieņēmis F4E darbībām piemērojamas īpašas līguma klauzulas.

Interešu konflikti

| 32. | F4E Valde pieņēma noteikumus par interešu konfliktu pārvaldību attiecībā uz darbiniekiem, un tie stājās spēkā 2014. gada 1. jūlijā (39). Saskaņā ar 6. pantu Noteikumos par interešu konfliktiem galveno gadījumu uzraudzībai ir izveidots reģistrs, kurā iekļauj informāciju par attiecīgajiem darbiniekiem, interešu konflikta veidu un situāciju, kas izraisa interešu konfliktu. Kopuzņēmums ir izveidojis arī Noteikumu par interešu konfliktiem 7. pantā minēto vispārējo interešu deklarācijas veidlapu datubāzi. |
| --- | --- |

32.

F4E Valde pieņēma noteikumus par interešu konfliktu pārvaldību attiecībā uz darbiniekiem, un tie stājās spēkā 2014. gada 1. jūlijā (39). Saskaņā ar 6. pantu Noteikumos par interešu konfliktiem galveno gadījumu uzraudzībai ir izveidots reģistrs, kurā iekļauj informāciju par attiecīgajiem darbiniekiem, interešu konflikta veidu un situāciju, kas izraisa interešu konfliktu. Kopuzņēmums ir izveidojis arī Noteikumu par interešu konfliktiem 7. pantā minēto vispārējo interešu deklarācijas veidlapu datubāzi.

Nolīgums ar mītnes valsti

| 33. | Atbilstoši nolīgumam ar mītnes valsti, kas 2007. gada 28. jūnijā parakstīts ar Spānijas Karalisti, Kopuzņēmuma rīcībā līdz 2010. gada jūnijam bija jānodod pastāvīgās telpas. Pēc tam, kad starp F4E un Spānijas valdību bija noslēgti līgumi, Kopuzņēmums 2015. gada 10. martā saņēma oficiālu piedāvājumu. Valde iepazīstināja ar piedāvājumu 19. martā, un pašlaik notiek sarunas ar Spānijas iestādēm. |
| --- | --- |

33.

Atbilstoši nolīgumam ar mītnes valsti, kas 2007. gada 28. jūnijā parakstīts ar Spānijas Karalisti, Kopuzņēmuma rīcībā līdz 2010. gada jūnijam bija jānodod pastāvīgās telpas. Pēc tam, kad starp F4E un Spānijas valdību bija noslēgti līgumi, Kopuzņēmums 2015. gada 10. martā saņēma oficiālu piedāvājumu. Valde iepazīstināja ar piedāvājumu 19. martā, un pašlaik notiek sarunas ar Spānijas iestādēm.

Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtība

| 34. | 2014. gadā Kopuzņēmums pieņēma vairākus EK noteikumus Civildienesta noteikumu īstenošanai (40). Revīzijas laikā (2015. gada martā) daži konkrēti EK noteikumi joprojām vēl bija jāpieņem (41). |
| --- | --- |

34.

2014. gadā Kopuzņēmums pieņēma vairākus EK noteikumus Civildienesta noteikumu īstenošanai (40). Revīzijas laikā (2015. gada martā) daži konkrēti EK noteikumi joprojām vēl bija jāpieņem (41).

Šo ziņojumu 2015. gada 20. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ITER – Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (International Thermonuclear Experimental Reactor).

1

ITER

International Thermonuclear Experimental Reactor

(2)  Padomes 2007. gada 27. marta Lēmums 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.), kas grozīts ar Padomes 2013. gada 13. decembra Lēmumu 2013/791/Euratom (OV L 349, 21.12.2013., 100. lpp) un Padomes 2015. gada 10. februāra Lēmumu (Euratom) 2015/224 (OV L 37, 13.2.2015., 8. lpp.).

2

ITER

(3)  Kopuzņēmuma kompetence, darbības un pieejamie resursi ir apkopoti pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

3

pielikumā

(4)  ITER starptautisko kodolsintēzes enerģētikas organizāciju izveidoja 2007. gada oktobrī sākotnēji uz 35 gadiem, lai īstenotu ITER projektu, kura mērķis ir pierādīt, ka kodolsintēzes enerģētikas izmantošana ir zinātniski un tehnoloģiski īstenojama. Šīs organizācijas dalībnieki ir Euratom, Ķīnas Tautas Republika, Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis.

4

ITER

ITER

Euratom

(5)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm un citi paskaidrojumi.

5

(6)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem un citi paskaidrojumi.

6

(7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.

7

(8)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

8

IPSAS

IAS

IFRS

(9)  Regula (ES) Nr. 1271/2013, 107. pants.

9

(10)  Padomes 2010. gada 7. jūlija secinājumi par ITER statusu (atsauce: 11902/10).

10

ITER

(11)  Komisijas 2010. gada 4. maija paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ITER stāvoklis un iespējamā turpmākā virzība” (COM(2010) 226 galīgā redakcija).

11

ITER

(12)  Tas izriet no inovatīvajiem inženiertehniskajiem risinājumiem un tehniskajām problēmām, ko rada daudzie ieguldījumi natūrā, kurus paredzēts sniegt ITER starptautiskajai organizācijai (ITER IO), un no izmaiņām tehniskajās specifikācijās un apmērā, kurš ir ITER IO pārziņā un par kuru F4E ir neliela kontrole vai nav nekādas.

12

ITER

ITER IO

ITER IO

F4E

(13)  Kā tas arī ziņots F4E 2014. gada novembra progresa ziņojumā Eiropas Savienības Padomei un Trešajā ikgadējā novērtējumā par F4E 2014. gada novembra ziņojumu Eiropas Savienības Padomei.

13

F4E

F4E

(14)  Attiecībā uz izmaiņām ITER IO sniedzamo ieguldījumu natūrā apmērā, pašreizējais no šīm izmaiņām izrietošo izmaksu pieauguma kompensēšanas mehānisms joprojām ir iemesls nesaskaņām starp ITER IO un F4E, jo Kopuzņēmums uzskata, ka pašreizējā sistēma netiek piemērota, kā plānots, un ka F4E ir atstāts ar nekompensētu izmaksu pieaugumu (2014. gada 4FE progresa ziņojums Eiropas Savienības Padomei, 2014. gada novembris).

14

ITER IO

ITER IO

F4E

F4E

4FE

(15)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu (OV C 452, 16.12.2014., 44. lpp.), 12. punkts, 12. zemsvītras piezīme.

15

(16)  ITER starptautiskās organizācijas (IO) Padome.

16

ITER

IO

(17)  Novirze par 7,2 % no Padomes 2010. gadā apstiprinātās summas (2014. gada novembra F4E progresa ziņojums Eiropas Konkurētspējas padomei). Palielinājums saistībā ar 2013. gada novembrī paziņoto nobīdi (290 miljoni EUR) atbilst 138 miljoniem EUR, un tas radies galvenokārt ITER IO papildresursu dēļ un sakarā ar papildu iemaksu Japānai saistībā ar ES iepirkumiem, kas nodoti Japānai, un sākotnējās bāzes izmaksās nebija paredzēts (sk. F4E 2014. gada pārskatu 2.7. punktu).

17

F4E

ITER IO

F4E

(18)  Sk. 20. punktu.

18

(19)  ITER IO Padome 2015. gada 5. martā iecēla jaunu ģenerāldirektoru un apstiprināja 2015. gada ITER IO rīcības plānu.

19

ITER IO

ITER IO

(20)  Jauno direktora pienākumu izpildītāju F4E Valde iecēla 2014. gada 3. decembrī uz vienu gadu, sākot no 2015. gada 1. marta, kamēr noris jauna direktora atlases process.

20

F4E

(21)  F4E Valde apstiprināja galvenos principus, kas izklāstīti F4E rīcības plānā, it īpaši pasākumus jaunas integrētas organizācijas izveides atbalstam, kā to paredzējis jaunais ĢD ITER IO, un pieprasīja, lai tiktu pārbaudīti visi juridiskie jautājumi, kas attiecas uz rīcības plāna īstenošanu.

21

F4E

F4E

ITER IO

(22)  Sākotnējais maksājumu apropriāciju budžets, ko pieņēma 2013. gada 11. decembrī, bija 698 miljoni EUR. Vēlāk ar 2014. gada 11. jūnija un 3. decembra budžeta grozījumiem šo summu samazināja līdz 567,6 miljoniem EUR galvenokārt tāpēc, ka iekavējās darbības, kuras saistītas ar ITER celtniecības budžeta nodaļu.

22

ITER

(23)  Bāzes izmaksas definētas 2014. progresa ziņojuma Eiropas Savienības Padomei 3. zemsvītras piezīmē: “Naudas summa, kas atbilst projekta, darba sadalījuma struktūras daļas, darbu kopuma vai plānotās darbības izmaksām, kādas tās aplēstas laikā, kad izstrādāts projekta pamatsenārijs. Tās atspoguļo izmaksu aplēses, kas sākumā bija pamatlīmenī noteiktas 6,6 miljardi EUR F4E budžetam, attiecīgi atjauninātas, lai pieskaitītu tikai aplēstās izmaksas, kas saistītas ar visām apmēra izmaiņām, kuras līdz šim notikušas. Tas ir atskaites līmenis, pret kuru tiks mērīta F4E izmaksu izpilde. Bāzes izmaksas noteiktajai apmēra summai ir dotas kā izmaksu varbūtību blīvuma funkcija (VBF).”

23

F4E

F4E

(24)  Iekšējās revīzijas par finanšu plūsmām, dotāciju pārvaldību, ekspertu līgumiem, pirms iepirkuma veiktām pamatdarbībām, iepirkumu saistībā ar ITER ēkām, atlasi un pieņemšanu darbā, līguma izpildes uzraudzību ITER ēku jomā, iepirkuma procedūru sagatavošanu Eiropas kopuzņēmumam ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, pārskatīto konkursa dialoga procedūru saistībā ar konkursa 3. daļas iepirkumu (Tokamak ēkas) un līgumu pārvaldības ierobežotu pārskatīšanu.

24

ITER

ITER

ITER

Tokamak

(25)  F4E iekšējās revīzijas struktūrvienība pārbaudīja līgumu izpildes uzraudzību saistībā ar ITER ēkām 2014. gada oktobrī.

25

F4E

ITER

(26)  IRD ierobežotā pārbaude par visu struktūru aptverošiem līgumu pārvaldības kontroles mehānismiem Eiropas Kopuzņēmumā ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, 2014. gada oktobris.

26

ITER

(27)  Darbību pabeigšanas aplēstā vērtība, kā definēts 2014. gada progresa ziņojuma Eiropas Savienības Padomei 4. zemsvītras piezīmē, ir “plānotās darbības sagaidāmās kopējās izmaksas, darba sadalījuma struktūras daļa vai projekts, kad noteiktais darbu apjoms ir pabeigts. Praksē tas aptver visas pašas jaunākās F4E darbību izmaksu aplēses, tostarp pabeigto līgumu reālās izmaksas, atjauninātas kopējās pašreizējo līgumu izmaksu aplēses, kā arī turpmāko līgumu izmaksu prognozes. Darbību pabeigšanas aplēstā vērtība ietver arī gaidāmo izmaiņu un risku izmaksas, kas var realizēties pašreizējo un turpmāko projektu īstenošanas laikā. Darbību pabeigšanas aplēstā vērtība ir dota kā izmaksu varbūtību blīvuma funkcija (VBF).”

27

F4E

(28)  Kopuzņēmumam bija jāsedz neizdošanās izmaksas kāda komponenta ražošanas fāzē.

28

(29)  No 19 kvalitātes revīzijām, ko veica 2014. gadā, 17 revīzijas bija slēgtas līdz 2015. gada martam. Revīzijās konstatēja 21 gadījumu, kad nebija ievērotas procedūras, un 129 jomas, kurās ieviešami uzlabojumi.

29

(30)  Šajās revīzijās pārbaudīja kvalitātes plānu, gadījumus, kad nebija ievērotas procedūras (visus nosacījumus, kas neatbilda prasībām), iepirkuma kontroli un apakšlīgumu pārvaldību, dokumentu un datu pārvaldību, izmaiņu un noviržu pārvaldību, inženiertehnisko darbu kvalitātes kontroles plānu, izvērstu projekta grafiku, līguma riska pārvaldību un tehnisko darbu kvalitātes kontroles plānu.

30

(31)  Sk. 20. punkta ceturto un piekto ievilkumu.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

32

(33)  Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 214. pants ar tajā minētajiem izņēmumiem.

33

(34)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

34

(35)  Palātas 2013. gada ziņojums, 30. punkts (OV C 452, 16.12.2014., 50. lpp.).

35

(36)  Tostarp par skaidri ierobežotu atbildību līguma cenas vērtības netiešu/turpmāku kaitējumu gadījumā; F4E segtās līgumslēdzējiem radušās papildizmaksas, jo mainījās piemērojamie tiesību akti; dalīti riski saistībā ar kļūdām ievades tehniskajā dokumentācijā; kompensācija līgumslēdzējiem gadījumā, ja līgums minimālā noteiktā laika periodā tiek anulēts; papildizmaksu atlīdzināšana līgumslēdzējiem, ja kavējas brīvā izlaiduma preču piegāde; plāns F4E nozares portāla uzlabošanai un turpmāko e-iepirkuma risinājumu īstenošanai; saskaņotu norādījumu izstrāde atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju formulēšanai un piemērošanai.

36

F4E

F4E

(37)  Norādījumi par finanšu kompensāciju saistībā ar dalību konkursa dialogā.

37

(38)  Pagarināts atbrīvojums no saistībām kodolenerģētikas jomā; pāreja lielākoties uz izpildi balstītiem iepirkumiem un divpakāpju konkursa dialogu iespējas izpēte.

38

(39)  F4E Valdes lēmums par noteikumu pieņemšanu, lai nepieļautu un pārvaldītu Kopuzņēmuma darbinieku interešu konfliktus.

39

F4E

(40)  Konkrēti attiecībā uz pensijām, atalgojumu un pabalstiem, darba apstākļiem, ārstniecības izdevumiem, ētiku un uzvedību un darbiniekiem, kas norīkoti ārpus ES.

40

(41)  Tostarp par pagaidu darbinieku pieņemšanu, līgumdarbinieku izmantošanu un pieņemšanu un par amatpersonu vērtēšanas procedūrām un paaugstinājumiem.

41

---

PIELIKUMS

ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums (Barselona)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 45. un 49. pants) | Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 5. nodaļa “Kopuzņēmumi” un jo īpaši:
  45. pants

  “Uzņēmumus, kas ir būtiski svarīgi Kopienas kodolrūpniecības attīstībai, saskaņā ar turpmākiem pantiem var dibināt kā kopuzņēmumus šā Līguma nozīmē (..)”

  49. pants

  “Kopuzņēmumus dibina ar Padomes lēmumu. Katrs kopuzņēmums ir juridiska persona.” |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  (Padomes Lēmums 2007/198/Euratom, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2013/791/Euratom un ar Padomes Lēmumu/Euratom 2015/224) | Mērķi







  — | Nodrošināt Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 45. un 49. pants)

Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 5. nodaļa “Kopuzņēmumi” un jo īpaši:

45. pants

“Uzņēmumus, kas ir būtiski svarīgi Kopienas kodolrūpniecības attīstībai, saskaņā ar turpmākiem pantiem var dibināt kā kopuzņēmumus šā Līguma nozīmē (..)”

49. pants

“Kopuzņēmumus dibina ar Padomes lēmumu. Katrs kopuzņēmums ir juridiska persona.”

Kopuzņēmuma kompetence

(Padomes Lēmums 2007/198/Euratom, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2013/791/Euratom un ar Padomes Lēmumu/Euratom 2015/224)

Mērķi

—

Nodrošināt Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā.

| — | Nodrošināt Euratom ieguldījumu plašākas pieejas darbībās, ko kopīgi ar Japānu veic enerģijas drīzai ieguvei kodolsintēzes rezultātā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Euratom ieguldījumu plašākas pieejas darbībās, ko kopīgi ar Japānu veic enerģijas drīzai ieguvei kodolsintēzes rezultātā.

| — | Sagatavot un koordinēt darbību programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolsintēzes reaktoru un ar tiem saistītu objektu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF), celtniecībai. |
| --- | --- |

—

Sagatavot un koordinēt darbību programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolsintēzes reaktoru un ar tiem saistītu objektu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF), celtniecībai.

Uzdevumi

| — | Pārraudzīt ITER projekta vietas sagatavošanu. |
| --- | --- |

—

Pārraudzīt ITER projekta vietas sagatavošanu.

| — | Nodrošināt ITER organizāciju ar sastāvdaļām, iekārtām, materiāliem un citiem resursiem. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt ITER organizāciju ar sastāvdaļām, iekārtām, materiāliem un citiem resursiem.

| — | Vadīt ar ITER organizāciju saistīto iepirkuma procedūru un jo īpaši ar to saistītās kvalitātes nodrošināšanas procedūras. |
| --- | --- |

—

Vadīt ar ITER organizāciju saistīto iepirkuma procedūru un jo īpaši ar to saistītās kvalitātes nodrošināšanas procedūras.

| — | Sagatavot un koordinēt Euratom dalību ITER projekta zinātniskajā un tehniskajā ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

Sagatavot un koordinēt Euratom dalību ITER projekta zinātniskajā un tehniskajā ekspluatācijā.

| — | Koordinēt zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības darbības, atbalstot Euratom ieguldījumu ITER organizācijā. |
| --- | --- |

—

Koordinēt zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības darbības, atbalstot Euratom ieguldījumu ITER organizācijā.

| — | Nodrošināt Euratom finanšu ieguldījumu ITER organizācijā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Euratom finanšu ieguldījumu ITER organizācijā.

| — | Veikt pasākumus, lai nodrošinātu cilvēkresursus ITER organizācijai. |
| --- | --- |

—

Veikt pasākumus, lai nodrošinātu cilvēkresursus ITER organizācijai.

| — | Sadarboties ar ITER organizāciju un veikt citas darbības ITER nolīguma īstenošanai. |
| --- | --- |

—

Sadarboties ar ITER organizāciju un veikt citas darbības ITER nolīguma īstenošanai.

Pārvaldība

Valde, direktors un citas struktūras

Valde ir atbildīga par Kopuzņēmuma uzraudzību tā virzībā uz paredzētajiem mērķiem, un Valde nodrošina Kopuzņēmuma un tā dalībnieku ciešu sadarbību Kopuzņēmuma darbību īstenošanā. Līdz ar Valdi un direktoru, kurš ir izpildu amatpersona, kas atbild par Kopuzņēmuma ikdienas vadību, un ir tā juridiskais pārstāvis, Kopuzņēmumam ir vairākas struktūras:

Birojs, Tehnisko padomdevēju grupa, Izpildu komiteja, Administratīvā un finanšu komiteja, kā arī Revīzijas komiteja.

Iekšējais revidents: kopš 2012. gada 1. janvāra iekšējās revīzijas struktūrvienība un Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD).

Ārējais revidents: Eiropas Revīzijas palāta

Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde: Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Budžets

550,6 miljoni EUR galīgie ieņēmumi (maksājumu apropriācijas), no tiem 77 % Kopienas ieguldījums.

Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī

262 ES ierēdņu un pagaidu darbinieku amata vietas štatu sarakstā, no tām aizpildītas 249 amata vietas.

Aizpildītas 144 līgumdarbinieku vietas.

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sīkāka informācija par Kopuzņēmuma darbībām un pakalpojumiem 2014. gadā pieejama F4E tīmekļa vietnē: http://www.fusionforenergy.europa.eu/

Avots: ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDE

| 13. | Pēdējo gadu laikā F4E kopuzņēmumam lūdza īstenot projektu, kas ir tehniski sarežģīts un saistīts ar pārvaldību ierobežojošiem nosacījumiem un kuram nav līdzīgu visā pasaulē. Saistībā ar pastāvošajiem lielajiem izaicinājumiem tādas jaunas tehniski sarežģītas iekārtas kā ITER izveidē tehniskās specifikācijas ir pamatotas uz datiem, ko lielākoties ir sniegusi cita struktūra – ITER organizācija (IO), un atkāpes no specifikācijām arī līguma izpildes laikā notiek ļoti bieži. F4E ir ar to saskāries, un tam ir nācies ieviest minētās izmaiņas lielākoties bez jebkādas atlīdzības.

  ITER padomes 2011. gadā pieņemtās tā sauktās “Vadības padomdevēju komitejas 10 vadlīnijas” (MAC-10), kurās ir noteikti pienākumi, kas jāuzņemas saistībā ar projekta izmaiņu finansēšanu un kas sākotnēji noteikti, lai racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesus, ir saasinājušas, nevis uzlabojušas iepriekš minēto situāciju. Tādējādi IOIO (ITER organizācijas) integrācijā vērojami pieticīgi centieni izstrādāt sistēmas/vērtības, ir pārsniegtas izmaksas un radusies papildu spriedze starp IO un visām vietējām aģentūrām. Minētā problēma nopietni skar visas vietējās aģentūras, bet jo īpaši F4E, kur pastāvīgās izmaiņas sastāvdaļās ietekmē būves gandrīz automātiski, kā to apliecina dokumenti, kas iesniegti F4E valdei tās 2014. gada decembra sanāksmē.
  Cena ir nepārprotami atkarīga no darba apjoma (piemēram, projektēšanas), un tā pieaug, ja izmaiņas ir jāveic katrā būvniecības posmā. Tas, ka šo izmaiņu pārraudzību lielākoties nodrošina IO un tās pārvalde, kā arī F4E, skaidri liecina par pienākumu nesaskaņotību.
  Tas patiešām ir viens no ITER projekta sarežģītākajiem aspektiem, kā tas skaidri norādīts arī Eiropas Parlamenta publicētajā Ernst & Young 2013. gada pētījumā par ITER projekta izmaksu lietderību. Minētā pētījuma kopsavilkuma virsrakstos norādīts, ka “izmaksu pieaugums lielākoties ir radies projekta līmenī, un tas nav F4E tiešā kontrolē” un “F4E ir sui generis organizācija, kas darbojas sarežģītā vidē, kura ierobežo izmaksu efektivitātes iespējas”. Īsumā – nolīguma struktūras un tā instrumentu dēļ būtiska izmaksu daļa, kas jāsedz F4E, nav tās tiešā kontrolē.
  Īpaši attiecībā uz izmaksu kontroli, kas ir F4E galvenais mērķis, saskaņā ar iepriekšējām MAC-10 vadlīnijām nevienai kontroles sistēmai F4E ietvaros nevajadzētu būt iespējai ierobežot izmaiņas, ko ievieš IO (kas darbojas kā īpašnieks un integrētājs). Tikai tagad, likvidējot MAC-10 vadlīnijas un ieviešot sistēmu, kas tās aizstās atbilstoši to paredzētajam uzdevumam (IO rezerves fonds), kā arī ņemot vērā jaunās IO pārvaldes solījumu ieviest visaptverošu konfigurāciju vadības sistēmu, varētu būt ļoti iespējams, pakāpeniski integrējot tehniskās vadības procesus, ieviest efektīvāku izmaksu kontroles sistēmu.
  Projektā ieinteresētās personas (IO un vietējās aģentūras, tostarp F4E), lielākoties pamatojoties uz iepriekš minēto, ir secinājušas, ka pašreizējais laika grafiks nav īstenojams – tas ir apstiprināts arī vairākos neatkarīgos novērtējumos, kuri veikti pēdējo divu gadu laikā (2013.–2014. gadā). Šajā saistībā IO/F4E kopā ar citu pušu vietējām aģentūrām izstrādā jaunu pārskatītu laika grafiku, kas jāiesniedz ITER padomei 2015. gada novembrī. Pārskatīto laika grafiku pēc tam novērtē ITER puses, kurām jāņem vērā arī pieejamie resursi un izmaksu dimensija, jo šie elementi ir cieši saistīti. Tādēļ ir ļoti iespējams, ka pārskatītā laika grafika dēļ būs jāapspriež un jāierosina kopējo izmaksu aplēses. Tas neietekmēs resursu apjomu, kas vajadzīgs pašreizējā DFS (daudzgadu finanšu shēmā), bet tam var būt ilgtermiņa sekas. |
| --- | --- |

13.

Pēdējo gadu laikā F4E kopuzņēmumam lūdza īstenot projektu, kas ir tehniski sarežģīts un saistīts ar pārvaldību ierobežojošiem nosacījumiem un kuram nav līdzīgu visā pasaulē. Saistībā ar pastāvošajiem lielajiem izaicinājumiem tādas jaunas tehniski sarežģītas iekārtas kā ITER izveidē tehniskās specifikācijas ir pamatotas uz datiem, ko lielākoties ir sniegusi cita struktūra – ITER organizācija (IO), un atkāpes no specifikācijām arī līguma izpildes laikā notiek ļoti bieži. F4E ir ar to saskāries, un tam ir nācies ieviest minētās izmaiņas lielākoties bez jebkādas atlīdzības.

ITER padomes 2011. gadā pieņemtās tā sauktās “Vadības padomdevēju komitejas 10 vadlīnijas” (MAC-10), kurās ir noteikti pienākumi, kas jāuzņemas saistībā ar projekta izmaiņu finansēšanu un kas sākotnēji noteikti, lai racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesus, ir saasinājušas, nevis uzlabojušas iepriekš minēto situāciju. Tādējādi IOIO (ITER organizācijas) integrācijā vērojami pieticīgi centieni izstrādāt sistēmas/vērtības, ir pārsniegtas izmaksas un radusies papildu spriedze starp IO un visām vietējām aģentūrām. Minētā problēma nopietni skar visas vietējās aģentūras, bet jo īpaši F4E, kur pastāvīgās izmaiņas sastāvdaļās ietekmē būves gandrīz automātiski, kā to apliecina dokumenti, kas iesniegti F4E valdei tās 2014. gada decembra sanāksmē.

Cena ir nepārprotami atkarīga no darba apjoma (piemēram, projektēšanas), un tā pieaug, ja izmaiņas ir jāveic katrā būvniecības posmā. Tas, ka šo izmaiņu pārraudzību lielākoties nodrošina IO un tās pārvalde, kā arī F4E, skaidri liecina par pienākumu nesaskaņotību.

Tas patiešām ir viens no ITER projekta sarežģītākajiem aspektiem, kā tas skaidri norādīts arī Eiropas Parlamenta publicētajā Ernst & Young 2013. gada pētījumā par ITER projekta izmaksu lietderību. Minētā pētījuma kopsavilkuma virsrakstos norādīts, ka “izmaksu pieaugums lielākoties ir radies projekta līmenī, un tas nav F4E tiešā kontrolē” un “F4E ir sui generis organizācija, kas darbojas sarežģītā vidē, kura ierobežo izmaksu efektivitātes iespējas”. Īsumā – nolīguma struktūras un tā instrumentu dēļ būtiska izmaksu daļa, kas jāsedz F4E, nav tās tiešā kontrolē.

Īpaši attiecībā uz izmaksu kontroli, kas ir F4E galvenais mērķis, saskaņā ar iepriekšējām MAC-10 vadlīnijām nevienai kontroles sistēmai F4E ietvaros nevajadzētu būt iespējai ierobežot izmaiņas, ko ievieš IO (kas darbojas kā īpašnieks un integrētājs). Tikai tagad, likvidējot MAC-10 vadlīnijas un ieviešot sistēmu, kas tās aizstās atbilstoši to paredzētajam uzdevumam (IO rezerves fonds), kā arī ņemot vērā jaunās IO pārvaldes solījumu ieviest visaptverošu konfigurāciju vadības sistēmu, varētu būt ļoti iespējams, pakāpeniski integrējot tehniskās vadības procesus, ieviest efektīvāku izmaksu kontroles sistēmu.

Projektā ieinteresētās personas (IO un vietējās aģentūras, tostarp F4E), lielākoties pamatojoties uz iepriekš minēto, ir secinājušas, ka pašreizējais laika grafiks nav īstenojams – tas ir apstiprināts arī vairākos neatkarīgos novērtējumos, kuri veikti pēdējo divu gadu laikā (2013.–2014. gadā). Šajā saistībā IO/F4E kopā ar citu pušu vietējām aģentūrām izstrādā jaunu pārskatītu laika grafiku, kas jāiesniedz ITER padomei 2015. gada novembrī. Pārskatīto laika grafiku pēc tam novērtē ITER puses, kurām jāņem vērā arī pieejamie resursi un izmaksu dimensija, jo šie elementi ir cieši saistīti. Tādēļ ir ļoti iespējams, ka pārskatītā laika grafika dēļ būs jāapspriež un jāierosina kopējo izmaksu aplēses. Tas neietekmēs resursu apjomu, kas vajadzīgs pašreizējā DFS (daudzgadu finanšu shēmā), bet tam var būt ilgtermiņa sekas.

| 14. | F4E pienākums ir izpildīt prasības un ieviest izmaiņas projektā, kā noteikusi IO, arī tad, ja tas varētu radīt ietekmi uz izmaksām un izmaksu riskus. Vienlaikus F4E aktīvi veic plašus izmaksu ierobežošanas pasākumus, ko cieši uzrauga valde, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots maksimālais budžeta apjoms, kas piešķirts pašreizējai DFS līdz 2020. gadam. Daži no minētajiem pasākumiem ir šādi:






  — | lietderīgāk izmantot dažādos pieejamos iepirkuma procedūru veidus, kas ļauj F4E samazināt izmaksas un strādāt efektīvāk – tas ietver cenu aptauju un sarunu procedūru plašāku izmantošanu, ja tas ir saskaņā ar F4E Finanšu regulu, ļaujot mums kopā ar līgumslēdzējiem noteikt izmaksu ziņā efektīvus risinājumus, |
| --- | --- | --- |

14.

F4E pienākums ir izpildīt prasības un ieviest izmaiņas projektā, kā noteikusi IO, arī tad, ja tas varētu radīt ietekmi uz izmaksām un izmaksu riskus. Vienlaikus F4E aktīvi veic plašus izmaksu ierobežošanas pasākumus, ko cieši uzrauga valde, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots maksimālais budžeta apjoms, kas piešķirts pašreizējai DFS līdz 2020. gadam. Daži no minētajiem pasākumiem ir šādi:

—

lietderīgāk izmantot dažādos pieejamos iepirkuma procedūru veidus, kas ļauj F4E samazināt izmaksas un strādāt efektīvāk – tas ietver cenu aptauju un sarunu procedūru plašāku izmantošanu, ja tas ir saskaņā ar F4E Finanšu regulu, ļaujot mums kopā ar līgumslēdzējiem noteikt izmaksu ziņā efektīvus risinājumus,

| — | uzlabot iepirkuma procedūru lietderību, palielinot konkurenci iespējamo piegādātāju starpā – tas ietver posmos sadalītu iepirkuma stratēģiju ar daudziem piegādātājiem izmantošanu, līdztekus izstrādājot prototipus sākuma posmos un pēc tam konkurējot saistībā ar sērijveida ražošanu, |
| --- | --- |

—

uzlabot iepirkuma procedūru lietderību, palielinot konkurenci iespējamo piegādātāju starpā – tas ietver posmos sadalītu iepirkuma stratēģiju ar daudziem piegādātājiem izmantošanu, līdztekus izstrādājot prototipus sākuma posmos un pēc tam konkurējot saistībā ar sērijveida ražošanu,

| — | veicināt stingrāku vērtību izstrādi, sekmējot iepirkuma saistību efektīvu sadalījumu starp dažādiem dalībniekiem (IO un vietējām aģentūrām), saskaņojot standartus un pēc iespējas izmantojot apjomradītus ietaupījumus. |
| --- | --- |

—

veicināt stingrāku vērtību izstrādi, sekmējot iepirkuma saistību efektīvu sadalījumu starp dažādiem dalībniekiem (IO un vietējām aģentūrām), saskaņojot standartus un pēc iespējas izmantojot apjomradītus ietaupījumus.

Izmaksu kontrole arī turpmāk būs prioritāte vispārējā projekta vadības līmenī ITER organizācijas jaunā ģenerāldirektora (kopš 2015. gada marta) vadībā.

Ciktāl izmaksas attiecas uz F4E līmeni, tiek sīki izstrādāts galīgo izmaksu novērtējums darbu sadalījumu struktūras 6. līmenī attiecībā uz ES ieguldījumiem natūrā, ņemot vērā riskus un nenoteiktību. Tādējādi būs jānovērtē jaunās vajadzības attiecībā uz rezervēm neparedzētiem gadījumiem.

| 15. | Saskaņā ar F4E iepriekšējiem ziņojumiem pašreizējās DFS budžeta ierobežojums tika noteikts, pamatojoties uz 2008. gadā pārrēķināto aplēsi (Toschi ziņojumu), kas tika veikta darbu sadalījumu struktūras 3. līmenī (sistēma) un 4. līmenī (iepirkuma procedūra). Tas nekādā ziņā nenozīmē, ka nepastāv izmaksu uzraudzības sistēma. Faktiski pilnībā funkcionējošas izmaksu kontroles un uzraudzības sistēma jau pastāv iepirkuma procedūras līmenī – darbu sadalījumu struktūras 4. līmenis, un sistēmas līmenī – darbu sadalījumu struktūras 3. līmenis (kā tas atzīts Palātas 2013. gada ziņojumā). Tas, ko F4E vēl nebija sagatavojis laikā, kad tika veikta revīzija (2015. gada martā), bija visi dati 6. līmenī (līgumi). Tas nenozīmē, ka F4E neveica izmaksu aplēses atsevišķiem līgumiem, bet F4E to darīja atsevišķās projekta darba grupās, nevis centralizēti un vienoti.
  Kopš F4E vairākus gadus izmanto daudzus datu pārvaldības instrumentus, lai uzturētu/pārvaldītu darbības un finanšu datus (piemēram, ABAC, ABAC Contracts, Primavera, IDM u. tml.), kas iekļauti “integrētajā pārskatu sistēmā”, F4E apstiprina, ka darbs izmaksu datu un noviržu uzraudzības sistēmas uzlabošanā virzās uz priekšu. Komisijas Iekšējās revīzijas dienests tika iepazīstināts ar pirmo daļu – sistēma un metode izmaksu aplēšu un noviržu uzraudzībai līguma līmenī – 2015. gada septembrī iepirkuma procedūras sagatavošanas pārbaudes revīzijas laikā. Otrajā posmā tiks ieviesta pilnībā integrēta uzņēmuma resursu plānošanas (ERP) sistēma, kurā tiks iekļauti dati un procesi, sākot no budžeta un iepirkuma procedūras līdz noviržu pārvaldībai un piegādei. Par ERP ieviešanu tika panākta vienošanās valdes līmenī un izveidota īpaši šim nolūkam paredzēta F4E organizācijas ceturtā nodaļa, kuras darbība būs vērsta uz projekta pārvaldību (izmaksas, apmērs, kvalitāte, laika grafiks un risks) un tā infrastruktūru (datu modeļi, instrumenti, procesi).

  F4E apstiprina, ka, ņemot vērā iepriekšējās apmēra izmaiņas, kas izriet no IO, tika atjauninātas Toschi grupas 2008. gadā izstrādāto sākotnējo izmaksu 4. līmenī, un tās tiek atjauninātas, tiklīdz izmaiņas sākotnējās izmaksās ir apstiprinājusi (galvenokārt izmantojot projekta grozījumu pieprasījumus) ITER padome. Attiecībā uz sākotnējām izmaksām 6. līmenī Toschi izmaksu aplēšu atjaunošana minētajā līmenī bija iespējama tikai dažām sistēmām (piemēram, Magnet), jo Toschi grupas iegūtajos rezultātos nav pietiekami daudz datu, kas ļauj visaptveroši (piemēram, saskaitot līdz pilnam apmēram) sadalīt vērtības no 4. līmeņa līdz 6. līmenim.
  Tādējādi darba uzdevums bija kopīgi atjaunināt sākotnējās izmaksas, ne vien iekļaujot riskus, kas ietekmē cenas (kā Toschi veiktajā analīzē), bet arī ņemot vērā galīgo izmaksu aplēses attiecībā uz visām plānotajām 6. līmeņa darbībām.
  Šajā nolūkā F4E direktors izveidoja darba grupu, lai noteiktu un piemērotu strukturētu un izsekojamu procesu galīgo izmaksu aplēses iegūšanai 6. līmenī attiecībā uz visiem darbiem, kas F4E jāpabeidz, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar ITER projektu. Tā arī risinās jautājumu saistībā ar nepieciešamību panākt un saglabāt ticamību izmaksu aplēsēm un tiem faktoriem (piemēram, riski un nenoteiktība), kas ietekmē rezultātus un to uzticamību. Iekšējais revīzijas dienests tika iepazīstināts ar sistēmu un metodoloģiju jau pēcpārbaudes apmeklējuma laikā 2015. gada septembrī.
  ES ieguldījuma ITER projektā atjaunināšana pēc būvniecības posma nav veikta un nav plānota, kamēr saistībā ar projektu nav iesniegta attiecīgā informācija, lai varētu veikt šādu analīzi. |
| --- | --- |

15.

Saskaņā ar F4E iepriekšējiem ziņojumiem pašreizējās DFS budžeta ierobežojums tika noteikts, pamatojoties uz 2008. gadā pārrēķināto aplēsi (Toschi ziņojumu), kas tika veikta darbu sadalījumu struktūras 3. līmenī (sistēma) un 4. līmenī (iepirkuma procedūra). Tas nekādā ziņā nenozīmē, ka nepastāv izmaksu uzraudzības sistēma. Faktiski pilnībā funkcionējošas izmaksu kontroles un uzraudzības sistēma jau pastāv iepirkuma procedūras līmenī – darbu sadalījumu struktūras 4. līmenis, un sistēmas līmenī – darbu sadalījumu struktūras 3. līmenis (kā tas atzīts Palātas 2013. gada ziņojumā). Tas, ko F4E vēl nebija sagatavojis laikā, kad tika veikta revīzija (2015. gada martā), bija visi dati 6. līmenī (līgumi). Tas nenozīmē, ka F4E neveica izmaksu aplēses atsevišķiem līgumiem, bet F4E to darīja atsevišķās projekta darba grupās, nevis centralizēti un vienoti.

Kopš F4E vairākus gadus izmanto daudzus datu pārvaldības instrumentus, lai uzturētu/pārvaldītu darbības un finanšu datus (piemēram, ABAC, ABAC Contracts, Primavera, IDM u. tml.), kas iekļauti “integrētajā pārskatu sistēmā”, F4E apstiprina, ka darbs izmaksu datu un noviržu uzraudzības sistēmas uzlabošanā virzās uz priekšu. Komisijas Iekšējās revīzijas dienests tika iepazīstināts ar pirmo daļu – sistēma un metode izmaksu aplēšu un noviržu uzraudzībai līguma līmenī – 2015. gada septembrī iepirkuma procedūras sagatavošanas pārbaudes revīzijas laikā. Otrajā posmā tiks ieviesta pilnībā integrēta uzņēmuma resursu plānošanas (ERP) sistēma, kurā tiks iekļauti dati un procesi, sākot no budžeta un iepirkuma procedūras līdz noviržu pārvaldībai un piegādei. Par ERP ieviešanu tika panākta vienošanās valdes līmenī un izveidota īpaši šim nolūkam paredzēta F4E organizācijas ceturtā nodaļa, kuras darbība būs vērsta uz projekta pārvaldību (izmaksas, apmērs, kvalitāte, laika grafiks un risks) un tā infrastruktūru (datu modeļi, instrumenti, procesi).

F4E apstiprina, ka, ņemot vērā iepriekšējās apmēra izmaiņas, kas izriet no IO, tika atjauninātas Toschi grupas 2008. gadā izstrādāto sākotnējo izmaksu 4. līmenī, un tās tiek atjauninātas, tiklīdz izmaiņas sākotnējās izmaksās ir apstiprinājusi (galvenokārt izmantojot projekta grozījumu pieprasījumus) ITER padome. Attiecībā uz sākotnējām izmaksām 6. līmenī Toschi izmaksu aplēšu atjaunošana minētajā līmenī bija iespējama tikai dažām sistēmām (piemēram, Magnet), jo Toschi grupas iegūtajos rezultātos nav pietiekami daudz datu, kas ļauj visaptveroši (piemēram, saskaitot līdz pilnam apmēram) sadalīt vērtības no 4. līmeņa līdz 6. līmenim.

Tādējādi darba uzdevums bija kopīgi atjaunināt sākotnējās izmaksas, ne vien iekļaujot riskus, kas ietekmē cenas (kā Toschi veiktajā analīzē), bet arī ņemot vērā galīgo izmaksu aplēses attiecībā uz visām plānotajām 6. līmeņa darbībām.

Šajā nolūkā F4E direktors izveidoja darba grupu, lai noteiktu un piemērotu strukturētu un izsekojamu procesu galīgo izmaksu aplēses iegūšanai 6. līmenī attiecībā uz visiem darbiem, kas F4E jāpabeidz, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar ITER projektu. Tā arī risinās jautājumu saistībā ar nepieciešamību panākt un saglabāt ticamību izmaksu aplēsēm un tiem faktoriem (piemēram, riski un nenoteiktība), kas ietekmē rezultātus un to uzticamību. Iekšējais revīzijas dienests tika iepazīstināts ar sistēmu un metodoloģiju jau pēcpārbaudes apmeklējuma laikā 2015. gada septembrī.

ES ieguldījuma ITER projektā atjaunināšana pēc būvniecības posma nav veikta un nav plānota, kamēr saistībā ar projektu nav iesniegta attiecīgā informācija, lai varētu veikt šādu analīzi.

| 16. | F4E vēlētos norādīt, ka abi minētie rīcības plāni, ciktāl tas iespējams ITER projekta tiesiskajā regulējumā, ir vērsti uz pasākumiem, kas kompensē dažas no iepriekš konstatētajām nepilnībām.
  Pirmkārt, 2015. gada 5. martāITER padome (kurā Eiropu pārstāv Komisija) iecēla jaunu IO ģenerāldirektoru un apstiprināja rīcības plānu, ko viņš cita starpā bija sagatavojis saistībā ar 2013. gada ITER pārvaldības novērtējumu. Papildus jauna ITER projekta pamatscenārija (apmēra, laika grafika un izmaksu) izveidei IO rīcības plānā bija ierosināti vairāki konkrēti pasākumi, piemēram:






  — | tādas jaunas organizācijas izveide, kurā pilnībā iekļautas vietējā aģentūras un IO galvenā darba grupa (IO-CT), |
| --- | --- | --- |

16.

F4E vēlētos norādīt, ka abi minētie rīcības plāni, ciktāl tas iespējams ITER projekta tiesiskajā regulējumā, ir vērsti uz pasākumiem, kas kompensē dažas no iepriekš konstatētajām nepilnībām.

Pirmkārt, 2015. gada 5. martāITER padome (kurā Eiropu pārstāv Komisija) iecēla jaunu IO ģenerāldirektoru un apstiprināja rīcības plānu, ko viņš cita starpā bija sagatavojis saistībā ar 2013. gada ITER pārvaldības novērtējumu. Papildus jauna ITER projekta pamatscenārija (apmēra, laika grafika un izmaksu) izveidei IO rīcības plānā bija ierosināti vairāki konkrēti pasākumi, piemēram:

—

tādas jaunas organizācijas izveide, kurā pilnībā iekļautas vietējā aģentūras un IO galvenā darba grupa (IO-CT),

| — | tādas projekta valdes (EPB) izveide, kas sastāv no IO ģenerāldirektora un vietējām aģentūrām, lai centralizēti un ātri pieņemtu lēmumus par tehniskiem jautājumiem, |
| --- | --- |

—

tādas projekta valdes (EPB) izveide, kas sastāv no IO ģenerāldirektora un vietējām aģentūrām, lai centralizēti un ātri pieņemtu lēmumus par tehniskiem jautājumiem,

| — | izveidot rezerves fondu, lai kompensētu vietējām aģentūrām izmaksu pieaugumu, ko izraisīja IO-CT ieviestās izmaiņas sākotnējās tehniskajās specifikācijās, aizstājot tā sauktās MAC-10 vadlīnijas kopš 2011. gada, |
| --- | --- |

—

izveidot rezerves fondu, lai kompensētu vietējām aģentūrām izmaksu pieaugumu, ko izraisīja IO-CT ieviestās izmaiņas sākotnējās tehniskajās specifikācijās, aizstājot tā sauktās MAC-10 vadlīnijas kopš 2011. gada,

| — | izveidot kopīgām jomām kopīgas projekta darba grupas, kuru sastāvā ir IO-CT un vietējo aģentūru vadītāji un darbinieki, tādējādi veicinot personāla apmaiņu un mobilitāti. |
| --- | --- |

—

izveidot kopīgām jomām kopīgas projekta darba grupas, kuru sastāvā ir IO-CT un vietējo aģentūru vadītāji un darbinieki, tādējādi veicinot personāla apmaiņu un mobilitāti.

Otrkārt, jaunais F4E direktora vietas izpildītājs ir sagatavojis rīcības plānu un iesniedzis to F4E valdei 2015. gada 24. martā, un tas tika pilnībā apstiprināts. F4E rīcības plāns vairākos aspektos papildina ITER rīcības plānu, bet tajā ir arī noteiktas F4E darbības jomas, kurās veicami papildu uzlabojumi. Galvenie elementi ir šādi:

| — | ieguldīt īstenojama laika grafika izveidē, kas ļautu noteikt precīzākus saistību profilus un labāk īstenot to budžetu saskaņā ar plāniem, |
| --- | --- |

—

ieguldīt īstenojama laika grafika izveidē, kas ļautu noteikt precīzākus saistību profilus un labāk īstenot to budžetu saskaņā ar plāniem,

| — | noteikt izmaksu aplēses, izmantojot uzlabotu reālāku metodoloģiju un ieviešot līdzekļu pārvaldības sistēmu. F4E ir ieviesis centrālu un vienotu sistēmu izmaksu datu pārvaldībai, lai labāk kontrolētu aplēses, izmaksas un novirzes. Tas ļaus F4E saglabāt ciešu kontroli pār izmaiņām budžetā un sistemātiski uzraudzīt izmaksu novirzes, un nodrošināt, ka F4E direktors un augstākā vadība var īstenot efektīvu un pareizu projekta finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

noteikt izmaksu aplēses, izmantojot uzlabotu reālāku metodoloģiju un ieviešot līdzekļu pārvaldības sistēmu. F4E ir ieviesis centrālu un vienotu sistēmu izmaksu datu pārvaldībai, lai labāk kontrolētu aplēses, izmaksas un novirzes. Tas ļaus F4E saglabāt ciešu kontroli pār izmaiņām budžetā un sistemātiski uzraudzīt izmaksu novirzes, un nodrošināt, ka F4E direktors un augstākā vadība var īstenot efektīvu un pareizu projekta finanšu pārvaldību,

| — | pastiprināt F4E riska pārvaldības sistēmu, tostarp noteikt atbilstošu riska uzņemšanos, lai uzlabotu F4E spējas un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

pastiprināt F4E riska pārvaldības sistēmu, tostarp noteikt atbilstošu riska uzņemšanos, lai uzlabotu F4E spējas un pareizu finanšu pārvaldību,

| — | veikt turpmākas izmaiņas F4E organizācijā, lai uzlabotu tās efektivitāti, it īpaši attiecībā uz projekta pārvaldības instrumentiem un procesiem, |
| --- | --- |

—

veikt turpmākas izmaiņas F4E organizācijā, lai uzlabotu tās efektivitāti, it īpaši attiecībā uz projekta pārvaldības instrumentiem un procesiem,

| — | īstenot revīzijas ieteikumus, ko snieguši iekšējie un ārējie revidenti, lai attiecīgi mazinātu F4E iekšējās kontroles sistēmas nepilnības (izmaksas, līgumu pārvaldību, iepirkuma pasākumus u. tml.), uzlabotu mūsu iekšējās procedūras un optimizētu mūsu pasākumus turpmākai efektivitātes palielināšanai. |
| --- | --- |

—

īstenot revīzijas ieteikumus, ko snieguši iekšējie un ārējie revidenti, lai attiecīgi mazinātu F4E iekšējās kontroles sistēmas nepilnības (izmaksas, līgumu pārvaldību, iepirkuma pasākumus u. tml.), uzlabotu mūsu iekšējās procedūras un optimizētu mūsu pasākumus turpmākai efektivitātes palielināšanai.

IO un F4E īsteno minēto rīcības plānu kopš 2015. gada marta, un ir sagaidāms, ka tas nodrošinās uzlabojumus saistībā ar daudziem Palātas un Eiropas Parlamenta apsvērumiem ziņojumā par 2013. gada budžeta izpildi. Iepriekš minēto rīcības plānu īstenošanu cieši uzrauga ITER projekta pārvaldības augstākajos līmeņos – gan IO, gan F4E.

| 18. | F4E Eiropas vārdā nodrošina ITER projektam ieguldījumu natūrā sastāvdaļu veidā. Tiklīdz sastāvdaļa ir pietiekami rūpīgi izstrādāta, starp F4E un ITER organizāciju tiek noslēgts tā sauktais iepirkuma nolīgums, nosakot, kas un līdz kādam laikam ir jāpiegādā. Ja darbs tiek izpildīts ITER organizācijai pieņemamā veidā, F4E tiek pakāpeniski piešķirts ITER kredīts kā atzinība par sasniegtajiem darba rezultātiem saistībā ar iepriekš saskaņotajiem konkrētajiem mērķiem. Tā ir sistēma, par kuru vienojušies ITER partneri, pārbaudot ITER padomei sniedzamās informācijas līmeņa atbilstību un tādējādi nodrošinot visu vietējo aģentūru integrētu pārskatu sniegšanu un attiecīgu līdzekli projekta virzības novērtēšanai.
  Finanšu pārskatos par 2014. gadu (kas iekļauti F4E 2014. gada pārskatos) ir iekļauta tabula, kurā norādīta noslēgto iepirkuma nolīgumu vērtība un to kredītu summas, ko līdz šim piešķīrusi IO. Minētās kredītu summas ir ļoti mazas. Sākotnēji ITER organizācijas (IO) vadība piešķīra kredītus iepirkuma nolīgumiem galvenokārt noslēguma posmā, un šī nepilnība izraisīja nosacītu “pesimismu” pārskatos. Tas tika norādīts kā problēma, kas jāatrisina, un IO jau ir sākusi pārskatīt kredītu piešķīrumus īstenojamajiem iepirkuma nolīgumiem tā, lai precīzāk atspoguļotu katras vietējās aģentūras panākto progresu. Paredzams, ka minētā problēma tiks atrisināta 2015. gadā.
  Šajā nolūkā 2014. gada finanšu pārskatos F4E iekļāva pabeigto darbu īpatsvara aplēses, pamatojoties uz to izmaksu apmēru, kas saistītas ar iepirkuma nolīgumiem un kas radušās 2014. gadā, salīdzinot tās ar iemaksu projektā natūrā paredzamo vērtību.
  Līdztekus F4E izstrādā gada progresa ziņojumu un gada darbības pārskatu, sniedzot sīku informāciju par Eiropas ieguldījuma ITER projektā kopējo progresu un panākumiem gada GDR un uzņēmuma mērķu sasniegšanā. Turklāt attiecībā uz F4E katru gadu tiek veikti ārējie novērtējumi, kuros neatkarīgi eksperti novērtē projekta virzību, pamatojoties uz līdzšinējiem ziņojumiem, lai sniegtu valdei un Eiropadomei pārskatu par ITER projekta virzību. |
| --- | --- |

18.

F4E Eiropas vārdā nodrošina ITER projektam ieguldījumu natūrā sastāvdaļu veidā. Tiklīdz sastāvdaļa ir pietiekami rūpīgi izstrādāta, starp F4E un ITER organizāciju tiek noslēgts tā sauktais iepirkuma nolīgums, nosakot, kas un līdz kādam laikam ir jāpiegādā. Ja darbs tiek izpildīts ITER organizācijai pieņemamā veidā, F4E tiek pakāpeniski piešķirts ITER kredīts kā atzinība par sasniegtajiem darba rezultātiem saistībā ar iepriekš saskaņotajiem konkrētajiem mērķiem. Tā ir sistēma, par kuru vienojušies ITER partneri, pārbaudot ITER padomei sniedzamās informācijas līmeņa atbilstību un tādējādi nodrošinot visu vietējo aģentūru integrētu pārskatu sniegšanu un attiecīgu līdzekli projekta virzības novērtēšanai.

Finanšu pārskatos par 2014. gadu (kas iekļauti F4E 2014. gada pārskatos) ir iekļauta tabula, kurā norādīta noslēgto iepirkuma nolīgumu vērtība un to kredītu summas, ko līdz šim piešķīrusi IO. Minētās kredītu summas ir ļoti mazas. Sākotnēji ITER organizācijas (IO) vadība piešķīra kredītus iepirkuma nolīgumiem galvenokārt noslēguma posmā, un šī nepilnība izraisīja nosacītu “pesimismu” pārskatos. Tas tika norādīts kā problēma, kas jāatrisina, un IO jau ir sākusi pārskatīt kredītu piešķīrumus īstenojamajiem iepirkuma nolīgumiem tā, lai precīzāk atspoguļotu katras vietējās aģentūras panākto progresu. Paredzams, ka minētā problēma tiks atrisināta 2015. gadā.

Šajā nolūkā 2014. gada finanšu pārskatos F4E iekļāva pabeigto darbu īpatsvara aplēses, pamatojoties uz to izmaksu apmēru, kas saistītas ar iepirkuma nolīgumiem un kas radušās 2014. gadā, salīdzinot tās ar iemaksu projektā natūrā paredzamo vērtību.

Līdztekus F4E izstrādā gada progresa ziņojumu un gada darbības pārskatu, sniedzot sīku informāciju par Eiropas ieguldījuma ITER projektā kopējo progresu un panākumiem gada GDR un uzņēmuma mērķu sasniegšanā. Turklāt attiecībā uz F4E katru gadu tiek veikti ārējie novērtējumi, kuros neatkarīgi eksperti novērtē projekta virzību, pamatojoties uz līdzšinējiem ziņojumiem, lai sniegtu valdei un Eiropadomei pārskatu par ITER projekta virzību.

| 19. | Projekta īstenošanas ilgā aizkavēšanās attiecībā uz pašreizējo pamatscenāriju (“Pirmā plazma” 2020. gada novembrī) ir radījusi izmaiņas saistībās attiecībā uz daudzām sistēmām.
  Patiesībā IO veiktie daudzie izmaiņu pieprasījumi ir palēninājuši projekta īstenošanu un izraisījuši kavēšanos, neskaitāmas atkāpes no spēkā esošajiem līgumiem un vispārēju kavēšanos projekta īstenošanā. Lai gan minētie faktori lielākoties ir ārpus F4E kontroles, F4E tika aicināts ieviest šādas novirzes saskaņā ar ITER padomes apstiprinātajām MAC-10 vadlīnijām (ja Eiropu pārstāv Komisija, nevis F4E). Ņemot vērā minētās regulāri veiktās izmaiņas, F4E bieži vien arī ir izlēmusi atturēties no dažu iepirkuma pasākumu veikšanas, kamēr attiecīgās specifikācijas netiek uzskatītas par nosacīti stabilām. Atkāpes no atklātiem līgumiem praksē ievērojami palielina izmaksas, tādēļ tās ir jāierobežo līdz minimumam, lai novērstu problēmas saistībā ar izmaksu ierobežošanu, par ko Palāta ir ziņojusi citos konstatējumos.
  Turklāt budžeta neelastīgums daudzgadu finanšu shēmā ir grūti saskaņojams ar attīstību, kas vērojama šāda veida inovatīvā projektā, attiecībā uz kuru ir jāizstrādā reālāks laika grafiks. Tādēļ F4E saistību apropriāciju izpilde pēdējos gados ir bijusi saspringta. Plāns attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fondu ļāva novirzīt 500 miljonus EUR saistību apropriācijām no 2015. gada līdz 2018.–2020. gadam. Minētā pārvietošana labāk saskan ar īstenošanu un vairāk atbilst jaunajam reālākajam laika grafikam.
  Attiecībā uz maksājumu apropriācijām šādi kavējumi projektā ir palēninājuši līgumu parakstīšanu un tādējādi nav ļāvuši veikt plānotos priekšfinansējumus vai citus paredzētos maksājumus.
  Izmaiņām IO vadībā un patlaban notiekošajai projekta pamatscenārija pārstrādāšanai būtu jāveido pamats problēmas novēršanai nākotnē. |
| --- | --- |

19.

Projekta īstenošanas ilgā aizkavēšanās attiecībā uz pašreizējo pamatscenāriju (“Pirmā plazma” 2020. gada novembrī) ir radījusi izmaiņas saistībās attiecībā uz daudzām sistēmām.

Patiesībā IO veiktie daudzie izmaiņu pieprasījumi ir palēninājuši projekta īstenošanu un izraisījuši kavēšanos, neskaitāmas atkāpes no spēkā esošajiem līgumiem un vispārēju kavēšanos projekta īstenošanā. Lai gan minētie faktori lielākoties ir ārpus F4E kontroles, F4E tika aicināts ieviest šādas novirzes saskaņā ar ITER padomes apstiprinātajām MAC-10 vadlīnijām (ja Eiropu pārstāv Komisija, nevis F4E). Ņemot vērā minētās regulāri veiktās izmaiņas, F4E bieži vien arī ir izlēmusi atturēties no dažu iepirkuma pasākumu veikšanas, kamēr attiecīgās specifikācijas netiek uzskatītas par nosacīti stabilām. Atkāpes no atklātiem līgumiem praksē ievērojami palielina izmaksas, tādēļ tās ir jāierobežo līdz minimumam, lai novērstu problēmas saistībā ar izmaksu ierobežošanu, par ko Palāta ir ziņojusi citos konstatējumos.

Turklāt budžeta neelastīgums daudzgadu finanšu shēmā ir grūti saskaņojams ar attīstību, kas vērojama šāda veida inovatīvā projektā, attiecībā uz kuru ir jāizstrādā reālāks laika grafiks. Tādēļ F4E saistību apropriāciju izpilde pēdējos gados ir bijusi saspringta. Plāns attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fondu ļāva novirzīt 500 miljonus EUR saistību apropriācijām no 2015. gada līdz 2018.–2020. gadam. Minētā pārvietošana labāk saskan ar īstenošanu un vairāk atbilst jaunajam reālākajam laika grafikam.

Attiecībā uz maksājumu apropriācijām šādi kavējumi projektā ir palēninājuši līgumu parakstīšanu un tādējādi nav ļāvuši veikt plānotos priekšfinansējumus vai citus paredzētos maksājumus.

Izmaiņām IO vadībā un patlaban notiekošajai projekta pamatscenārija pārstrādāšanai būtu jāveido pamats problēmas novēršanai nākotnē.

| 20. | F4E atzinīgi vērtē, ka Palāta atzīst gūtos ievērojamos panākumus un uzskata patlaban veiktos pasākumus par daļu no tās kontroles sistēmu pastāvīgiem uzlabojumiem un pilnveides.
  Attiecībā uz izmaksu uzraudzības centrālo sistēmu: mēs atsaucamies uz mūsu atbildi saistībā ar 15. punktu. F4E ir ieviesis centrālu sistēmu izmaksu datu uzraudzībai un kontrolei līguma līmenī.
  Attiecībā uz rīcības plāniem, reaģējot uz iekšējo revīziju: F4E aktīvi īsteno nepabeigtos pasākumus saskaņā ar prioritātēm, ko noteicis direktors un apstiprinājusi Revīzijas komiteja un valde, steidzami pievēršoties ieteikumiem, kuri novērtēti kā izšķirīgi un ļoti svarīgi. Minēto rīcības plānu īstenošanā ir gūti būtiski panākumi.






  — | Attiecībā uz dotāciju pārvaldības, ekspertu līgumu un pirms iepirkuma veikto pamatdarbību revīziju IRS ir izpildījusi kontroles darba uzdevumus. Rezultāti tika apspriesti Revīzijas komitejā, kura bija apmierināta ar rezultātu, un tādēļ šīs revīzijas tagad tiek uzskatītas par pabeigtām. |
| --- | --- | --- |

20.

F4E atzinīgi vērtē, ka Palāta atzīst gūtos ievērojamos panākumus un uzskata patlaban veiktos pasākumus par daļu no tās kontroles sistēmu pastāvīgiem uzlabojumiem un pilnveides.

Attiecībā uz izmaksu uzraudzības centrālo sistēmu: mēs atsaucamies uz mūsu atbildi saistībā ar 15. punktu. F4E ir ieviesis centrālu sistēmu izmaksu datu uzraudzībai un kontrolei līguma līmenī.

Attiecībā uz rīcības plāniem, reaģējot uz iekšējo revīziju: F4E aktīvi īsteno nepabeigtos pasākumus saskaņā ar prioritātēm, ko noteicis direktors un apstiprinājusi Revīzijas komiteja un valde, steidzami pievēršoties ieteikumiem, kuri novērtēti kā izšķirīgi un ļoti svarīgi. Minēto rīcības plānu īstenošanā ir gūti būtiski panākumi.

—

Attiecībā uz dotāciju pārvaldības, ekspertu līgumu un pirms iepirkuma veikto pamatdarbību revīziju IRS ir izpildījusi kontroles darba uzdevumus. Rezultāti tika apspriesti Revīzijas komitejā, kura bija apmierināta ar rezultātu, un tādēļ šīs revīzijas tagad tiek uzskatītas par pabeigtām.

| — | F4E pieņemtie rīcības plāni saistībā ar iekšējām revīzijām par finanšu plūsmām, iepirkuma nolīguma sagatavošana un TB03 konkursa dialogs tagad ir pilnībā īstenoti, un Iekšējās revīzijas dienests un Iekšējās revīzijas struktūrvienība patlaban veic pēcpārbaudes. |
| --- | --- |

—

F4E pieņemtie rīcības plāni saistībā ar iekšējām revīzijām par finanšu plūsmām, iepirkuma nolīguma sagatavošana un TB03 konkursa dialogs tagad ir pilnībā īstenoti, un Iekšējās revīzijas dienests un Iekšējās revīzijas struktūrvienība patlaban veic pēcpārbaudes.

| — | Attiecībā uz atlases un darbā pieņemšanas revīziju ir īstenotas 34 darbības, divas darbības tiek īstenotas, viena darbība ir atlikta un viena – atcelta kā novecojusi. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz atlases un darbā pieņemšanas revīziju ir īstenotas 34 darbības, divas darbības tiek īstenotas, viena darbība ir atlikta un viena – atcelta kā novecojusi.

| — | Attiecībā uz iepirkuma saistībā ar ITER ēkām revīziju tika īstenota 31 darbība, divas darbības tiek īstenotas un viena darbība tika atcelta. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz iepirkuma saistībā ar ITER ēkām revīziju tika īstenota 31 darbība, divas darbības tiek īstenotas un viena darbība tika atcelta.

Iekšējās revīzijas struktūrvienības veiktā pārbaude par līguma izpildes uzraudzību saistībā ar ITER ēkām: rīcības plāns saistībā ar šo revīziju tika apstiprināts 2015. gada februārī, un tika gūti būtiski panākumi – tika īstenotas 20 no 24 ierosinātajām darbībām, viena darbība tika atcelta, bet trīs darbības joprojām tiek veiktas.

Iekšējā revīzijas dienesta pārbaude par līguma pārvaldību: rīcības plāns tika apstiprināts 2014. gada novembrī, un patlaban tā statuss ir šāds: ir īstenotas 12 no 19 ierosinātajām darbībām un septiņas darbības tiek īstenotas.

Korporatīvie riski: augstā riska līmeņa 2015. gada atjaunināšana tiks veikta, ņemot vērā nākamo Revīzijas komitejas sanāksmi novembrī, tostarp nosakot atbilstošu riska uzņemšanos, lai uzlabotu F4E spējas un pareizu finanšu pārvaldību.

| 21. | F4E vēlas uzsvērt, ka visai liela daļa no sarunu procedūrām ir rezultāts kompleksajiem un inovatīvajiem apstākļiem, kurā tas strādā. Tā rezultātā bieži vien izveidojas ierobežota konkurence vai (galējos gadījumos) monopols, vai pat neiesaistīšanās izsludinātajos konkursos. 15 no 39 sarunu procedūrām noslēdzās 2014. gadā – konkrētie tirgus apstākļi un/vai pakalpojumi/darbi, kam veicams iepirkums, saskaņā ar F4E īstenošanas noteikumu 100. panta 2. punktu padarīja sarunu procedūru par labāko iepirkuma iespēju.
  Atlikušās 24 sarunu procedūras atbilst mazvērtīgiem līgumiem, pamatojoties uz F4E īstenošanas noteikumu 100. panta 1. punktu. Jāpiebilst, ka šie 24 līgumi veido 36 % kopējā parakstīto līgumu skaita (visu veidu iepirkuma procedūrās), bet tikai 0,3 % piešķirtās vērtības ziņā. Mazvērtīgas sarunu procedūras ietver daudz retāku iekšējo resursu izmantošanu nekā atklātās, ierobežotās vai cenu aptaujas procedūras (saskaņā ar procedūru vienkāršošanu), tāpēc F4E to izmantošanu uzskata par vērtīgu rīku, lai varētu koncentrēties uz ierobežotajiem iekšējiem resursiem augstvērtīgos/paaugstināta riska iepirkumos.

  F4E vēlas atgādināt, ka ar ITER projektu saistīto pasākumu būtība ir tāda, ka ierobežota konkurence diemžēl ir fakts, uz ko F4E ir vien neliela ietekme. Vairums F4E iespēju palielināt konkurenci tika izmantotas (t. i., plaša izplatīšana nozarē visās dalībvalstīs ar nozares sadarbības koordinatoru un īpašo sanāksmju palīdzību, nozares īpašajās un vispārējās informācijas dienās dažādās vietās Eiropā, centienu pastiprināšana saistībā ar stabilizāciju un labāku mūsu piegādes ķēdes izpratni, iekšējā politika par iepriekšējiem informatīvajiem paziņojumiem, tirgus aptauju paplašināšana, nozares standarta intelektuālā īpašuma tiesības, atbildības regulējums u. tml.). F4E pasākumi jāsalīdzina ar līdzīgiem unikāliem, pārrobežu augsto tehnoloģiju projektiem visā pasaulē. Nevar noliegt, ka F4E varētu vēl vairāk censties palielināt konkurenci, bet tam, protams, būtu jāpatērē vairāk iekšējo resursu, tādējādi tiktu negatīvi ietekmētas citas jomas.
  Tāpat saistībā ar ļoti mazo saņemto dotāciju priekšlikumu skaitu šis fakts radies galvenokārt divu pamatfaktoru ietekmē: no vienas puses ārkārtīgi specifiskā F4E dotāciju būtība ietver to, ka darba būtība interesē tikai nelielu skaitu kandidātu Eiropā, un no otras puses – Eiropas kopīgās programmas panākumi, veidojot Eiropas pētījumu jomu kopā ar minimālu centienu dublēšanos un ciešu vienā jomā aktīvu komandu sadarbību. Otrais faktors izpaužas tā, ka Eiropas līmeņa konsorcijs ir vairuma priekšlikumu pamatā, atsaucoties uz F4E konkursiem. |
| --- | --- |

21.

F4E vēlas uzsvērt, ka visai liela daļa no sarunu procedūrām ir rezultāts kompleksajiem un inovatīvajiem apstākļiem, kurā tas strādā. Tā rezultātā bieži vien izveidojas ierobežota konkurence vai (galējos gadījumos) monopols, vai pat neiesaistīšanās izsludinātajos konkursos. 15 no 39 sarunu procedūrām noslēdzās 2014. gadā – konkrētie tirgus apstākļi un/vai pakalpojumi/darbi, kam veicams iepirkums, saskaņā ar F4E īstenošanas noteikumu 100. panta 2. punktu padarīja sarunu procedūru par labāko iepirkuma iespēju.

Atlikušās 24 sarunu procedūras atbilst mazvērtīgiem līgumiem, pamatojoties uz F4E īstenošanas noteikumu 100. panta 1. punktu. Jāpiebilst, ka šie 24 līgumi veido 36 % kopējā parakstīto līgumu skaita (visu veidu iepirkuma procedūrās), bet tikai 0,3 % piešķirtās vērtības ziņā. Mazvērtīgas sarunu procedūras ietver daudz retāku iekšējo resursu izmantošanu nekā atklātās, ierobežotās vai cenu aptaujas procedūras (saskaņā ar procedūru vienkāršošanu), tāpēc F4E to izmantošanu uzskata par vērtīgu rīku, lai varētu koncentrēties uz ierobežotajiem iekšējiem resursiem augstvērtīgos/paaugstināta riska iepirkumos.

F4E vēlas atgādināt, ka ar ITER projektu saistīto pasākumu būtība ir tāda, ka ierobežota konkurence diemžēl ir fakts, uz ko F4E ir vien neliela ietekme. Vairums F4E iespēju palielināt konkurenci tika izmantotas (t. i., plaša izplatīšana nozarē visās dalībvalstīs ar nozares sadarbības koordinatoru un īpašo sanāksmju palīdzību, nozares īpašajās un vispārējās informācijas dienās dažādās vietās Eiropā, centienu pastiprināšana saistībā ar stabilizāciju un labāku mūsu piegādes ķēdes izpratni, iekšējā politika par iepriekšējiem informatīvajiem paziņojumiem, tirgus aptauju paplašināšana, nozares standarta intelektuālā īpašuma tiesības, atbildības regulējums u. tml.). F4E pasākumi jāsalīdzina ar līdzīgiem unikāliem, pārrobežu augsto tehnoloģiju projektiem visā pasaulē. Nevar noliegt, ka F4E varētu vēl vairāk censties palielināt konkurenci, bet tam, protams, būtu jāpatērē vairāk iekšējo resursu, tādējādi tiktu negatīvi ietekmētas citas jomas.

Tāpat saistībā ar ļoti mazo saņemto dotāciju priekšlikumu skaitu šis fakts radies galvenokārt divu pamatfaktoru ietekmē: no vienas puses ārkārtīgi specifiskā F4E dotāciju būtība ietver to, ka darba būtība interesē tikai nelielu skaitu kandidātu Eiropā, un no otras puses – Eiropas kopīgās programmas panākumi, veidojot Eiropas pētījumu jomu kopā ar minimālu centienu dublēšanos un ciešu vienā jomā aktīvu komandu sadarbību. Otrais faktors izpaužas tā, ka Eiropas līmeņa konsorcijs ir vairuma priekšlikumu pamatā, atsaucoties uz F4E konkursiem.

| 22. | Saistībā ar piecām iepirkuma procedūrām F4E vēlas sniegt šādus komentārus:
  Dažādiem līgumiem piešķirtā summa
  Tiesa atgādina, ka iepirkuma procedūru (2013. gadā un 2014. gadā) uzsākšanas laikā F4E nav dažādiem līgumiem piešķīris vērtību no budžeta 6,6 miljardu EUR apmērā. Saskaņā ar iepriekšējo F4E ziņojumu maksimālais budžets 6,6 miljardu EUR apmērā tika noteikts, pamatojoties uz Toschi ziņojuma pieņēmumiem, kas tika izstrādāti darba sadalījuma struktūras 3. līmenī (Sistēma) un 4. līmenī (Iepirkuma līgums), bet ne 6. līmenī (Līgumi). Tas bija tāpēc, ka tobrīd detalizētības līmenis kopīgā apjoma sadalē dažādu līgumu starpā dažādās sistēmās nebija viendabīgs. Tādējādi radās nepieciešamība kontrolēt apjoma izvērtējumu un ar to saistītās izmaksas 3. līmenī un 4. līmenī, kas ļāva tieši salīdzināt Toschi pamatizmaksas ar budžetu 6,6 miljardu EUR apmērā.
  Piešķirtās vērtības nobīde attiecībā uz pamatizmaksām
  ERP ziņotais gadījums attiecas uz iepirkuma procedūru ēku nozarē, kurā zems dizainparauga definīcijas līmenis (funkcionālās specifikācijas līmenī) un pastāvīgi mainīgās prasības, ko izvirzījusi ITER organizācija, arī saskaņā ar Francijas Drošības iestādes jaunajām prasībām izraisīja izmaksu palielināšanos šajā nozarē, kas pārsniedz sākotnējo piešķirto budžeta daļu.
  Lai atrisinātu izmaksu risku un samazinātu izmaksu ietekmi, kas radusies galvenokārt pastāvīgo projekta apjoma izmaiņu dēļ, ko F4E pieredzēja dažās atbildības jomās, īpaši ēku nozarē, 2014. gada decembrī F4E valdei tika prezentēta detalizēta iemeslu analīze un gūtās mācības. Tika konstatēts, ka ievades datu nosūtīšanas kavējumi, pastāvīgu izmaiņu pieprasījumi no ITER organizācijas un drošības prasību pieaugums pēc Fukušimas katastrofas palēnina F4E darba progresu un veicina neskaitāmas nobīdes ar milzīgu ietekmi uz izmaksām.
  Pat, ja F4E ir veicis mazināšanas pasākumus, lai ierobežotu izmaksas, daudzos gadījumos nebija iespējams izvairīties no izmaiņām projektā.
  Trūkumi finanšu piedāvājumu izvērtēšanā

  F4E uzskata, ka finanšu piedāvājumu izvērtēšanā nebija nekādu trūkumu.
  Jāatceras, ka šo iepirkuma procedūru laikā apjoma vērtējuma un ar to saistīto izmaksu izsekošana un kontrole tika veikta 3. un 4. līmenī. Jāuzsver arī, ka neatkarīgi no svarīga F4E līguma piešķiršanas laika papildus obligātajam izpildkomitejas ieteikumam vienmēr tikušas tīkotas īpašas sanāksmes ar kredītrīkotāju, lai pirms līguma piešķiršanas nodrošinātu pilnīgu priekšstatu izmaksu un riska aspektā. Kad šīs iepirkuma procedūras tika uzsāktas, projektu komandas vadītājs jau bija aprēķinājis iespējamās iepirkuma izmaksas (t. i., veicot izvērtēšanu pats, piesaistot speciālistu vai nozares aplēses) un pārliecinājies, ka ir segts sākotnējais apjoms un izmaksas ir tādas, ka tās ļauj saglabāt kopējās darba sadalījuma struktūras 4. līmeņa izmaksas noteiktajās maksimālajās robežās. Pašlaik veiktais darbs centrālajā līmenī, lai noteiktu aptuvenās gala izmaksas darba sadalījuma struktūras 6. līmenī, nodrošina uzlabotu pieeju turpmāko izmaksu kontrolei un ierobežošanai.
  Gadījumā, ja līgums ietver izvēles iespējas, kas veido 32 miljonus eiro un papildizmaksas, jāpiebilst, ka šīs izvēles iespējas ir paredzētas iespējamā riska segšanai visā iepirkuma procedūrā (toroīda lauka spoles). Riska finansiālā ietekme tika pārvaldīta iepirkuma procedūras līmenī (darba sadalījuma struktūras 4. līmenī). Šajā konkrētajā sistēmā kopējos ietaupījumus panāca tiešām F4E – kopējā finansiālā vērtība trim līgumiem saistībā ar toroīda lauka spoļu ražošanu patiesībā ir aptuveni 50 miljoni EUR mazāk nekā toroīda lauku spolēm piešķirtā finansiālā vērtība 4. līmenī (atbilstoši maksimālajam budžetam 6,6 miljardu EUR apmērā). Šī summa ir daudz lielāka par 32 miljoniem EUR, kas saistīti ar šā līguma izvēles iespējām, tāpēc ar to ir vairāk nekā pietiekami, lai segtu ne tikai šā, bet arī pārējo divu līgumu risku. Svarīgi arī piebilst, ka, pateicoties F4E pieņemtajai riska mazināšanas stratēģijai attiecībā uz šiem trim līgumiem, šā riska iespējamība šobrīd ir maza (pašlaik zem 5 %).
  Kavējumi iepirkuma procedūrās

  F4E uzskata, ka šie kavējumi nerada trūkumus iepirkuma procedūrās, jo patiesībā tie atbilst īpašajiem apstākļiem, kuros strādā F4E (konkurences trūkums un līguma sarežģījumi) un vajadzībai atrast izmaksu samazināšanas veidus, nodrošinot, lai pirms iepirkuma procedūru uzsākšanas specifikācijas būtu pietiekami rūpīgi izstrādātas.
  Neparedzēts pasākums

  F4E nācās 2014. gada darba programmā ieviest iepirkuma pasākumu, kas sākotnēji netika paredzēts JT60SA plašākas pieejas projekta pamatā. Tas tika ieviests saskaņā ar speciālistu viedokli, lai atrisinātu neparedzētas tehniskās problēmas. Pasākums, iespējamais risks un kaitējums reputācijai saistībā ar tā novēršanu 2013. gada decembrī tika apspriests valdē, kas vienojās sākt šo materiālu iepirkumu steidzamības kārtā. Šis papildu pasākums tik un tā tika īstenots šim konkrētajam projektam atvēlētā plāna ietvaros un, neraugoties uz steidzamību, F4E izdevās saglabāt pienācīgu konkurenci un saņemt izdevīgu cenu.
  Tehniskā piešķīruma kritēriju izvērtējums
  Tehniskās specifikācijas tika sagatavotas, pamatojoties uz speciālistu pārskata rezultātiem, un specifikācijās ietvertās prasības pilnībā noteica prasības materiāliem. Tas, ka abi solītāji skaidri pieņēma visas prasības (pienācīgi aizpildot “atbilstības matricu”), kā arī piedāvājumiem pievienoto ieteikto ražošanas projekta aprakstu un riska izvērtējumu, pilnībā pārliecināja par piedāvājumu tehnisko kvalitāti. Pamatojoties uz šo, izvērtēšanas komiteja vienbalsīgi vienojās, ka maksimālā tehniskā novērtējuma piešķiršana abiem piedāvājumiem bija pamatota.
  Iepriekšējā informatīvā paziņojuma pielietošana

  F4E uzskata, ka tas nemazināja iepirkumu procedūras kvalitāti, jo tika veiktas darbības, kuru mērķis bija palielināt konkurenci.
  Trīs ERP identificētajās procedūrās tik tiešām netika publicēts iepriekšējs informatīvs paziņojums, jo tolaik iekšējās procedūras to neparedzēja (tagad tas ir mainījies, lai risinātu riskus, kas ir uzsvērti citās revīzijās, un šobrīd iepriekšējo informatīvo paziņojumu izmantošana ir obligāta iepirkumiem, kuru summa pārsniedz 10 miljonus EUR). F4E uzskata, ka ir mazinājis nepietiekamas konkurences risku, veicot mērķtiecīgi vērstas darbības (informācijas dienas, pasākumi, piemēram, uzņēmējdarbības forums), tirgus pētījumi, SDO tīkla izmantošana u.tml.). Šāda informācijas izplatīšanas stratēģija tiek uzskatīta par efektīvāku nekā vienkārša iepriekšēja informatīva paziņojuma publicēšana ar ESOV starpniecību, jo attiecīgie uzņēmēji šādi tiek uzrunāti lielākā mērā nepastarpināti. |
| --- | --- |

22.

Saistībā ar piecām iepirkuma procedūrām F4E vēlas sniegt šādus komentārus:

Dažādiem līgumiem piešķirtā summa

Tiesa atgādina, ka iepirkuma procedūru (2013. gadā un 2014. gadā) uzsākšanas laikā F4E nav dažādiem līgumiem piešķīris vērtību no budžeta 6,6 miljardu EUR apmērā. Saskaņā ar iepriekšējo F4E ziņojumu maksimālais budžets 6,6 miljardu EUR apmērā tika noteikts, pamatojoties uz Toschi ziņojuma pieņēmumiem, kas tika izstrādāti darba sadalījuma struktūras 3. līmenī (Sistēma) un 4. līmenī (Iepirkuma līgums), bet ne 6. līmenī (Līgumi). Tas bija tāpēc, ka tobrīd detalizētības līmenis kopīgā apjoma sadalē dažādu līgumu starpā dažādās sistēmās nebija viendabīgs. Tādējādi radās nepieciešamība kontrolēt apjoma izvērtējumu un ar to saistītās izmaksas 3. līmenī un 4. līmenī, kas ļāva tieši salīdzināt Toschi pamatizmaksas ar budžetu 6,6 miljardu EUR apmērā.

Piešķirtās vērtības nobīde attiecībā uz pamatizmaksām

ERP ziņotais gadījums attiecas uz iepirkuma procedūru ēku nozarē, kurā zems dizainparauga definīcijas līmenis (funkcionālās specifikācijas līmenī) un pastāvīgi mainīgās prasības, ko izvirzījusi ITER organizācija, arī saskaņā ar Francijas Drošības iestādes jaunajām prasībām izraisīja izmaksu palielināšanos šajā nozarē, kas pārsniedz sākotnējo piešķirto budžeta daļu.

Lai atrisinātu izmaksu risku un samazinātu izmaksu ietekmi, kas radusies galvenokārt pastāvīgo projekta apjoma izmaiņu dēļ, ko F4E pieredzēja dažās atbildības jomās, īpaši ēku nozarē, 2014. gada decembrī F4E valdei tika prezentēta detalizēta iemeslu analīze un gūtās mācības. Tika konstatēts, ka ievades datu nosūtīšanas kavējumi, pastāvīgu izmaiņu pieprasījumi no ITER organizācijas un drošības prasību pieaugums pēc Fukušimas katastrofas palēnina F4E darba progresu un veicina neskaitāmas nobīdes ar milzīgu ietekmi uz izmaksām.

Pat, ja F4E ir veicis mazināšanas pasākumus, lai ierobežotu izmaksas, daudzos gadījumos nebija iespējams izvairīties no izmaiņām projektā.

Trūkumi finanšu piedāvājumu izvērtēšanā

F4E uzskata, ka finanšu piedāvājumu izvērtēšanā nebija nekādu trūkumu.

Jāatceras, ka šo iepirkuma procedūru laikā apjoma vērtējuma un ar to saistīto izmaksu izsekošana un kontrole tika veikta 3. un 4. līmenī. Jāuzsver arī, ka neatkarīgi no svarīga F4E līguma piešķiršanas laika papildus obligātajam izpildkomitejas ieteikumam vienmēr tikušas tīkotas īpašas sanāksmes ar kredītrīkotāju, lai pirms līguma piešķiršanas nodrošinātu pilnīgu priekšstatu izmaksu un riska aspektā. Kad šīs iepirkuma procedūras tika uzsāktas, projektu komandas vadītājs jau bija aprēķinājis iespējamās iepirkuma izmaksas (t. i., veicot izvērtēšanu pats, piesaistot speciālistu vai nozares aplēses) un pārliecinājies, ka ir segts sākotnējais apjoms un izmaksas ir tādas, ka tās ļauj saglabāt kopējās darba sadalījuma struktūras 4. līmeņa izmaksas noteiktajās maksimālajās robežās. Pašlaik veiktais darbs centrālajā līmenī, lai noteiktu aptuvenās gala izmaksas darba sadalījuma struktūras 6. līmenī, nodrošina uzlabotu pieeju turpmāko izmaksu kontrolei un ierobežošanai.

Gadījumā, ja līgums ietver izvēles iespējas, kas veido 32 miljonus eiro un papildizmaksas, jāpiebilst, ka šīs izvēles iespējas ir paredzētas iespējamā riska segšanai visā iepirkuma procedūrā (toroīda lauka spoles). Riska finansiālā ietekme tika pārvaldīta iepirkuma procedūras līmenī (darba sadalījuma struktūras 4. līmenī). Šajā konkrētajā sistēmā kopējos ietaupījumus panāca tiešām F4E – kopējā finansiālā vērtība trim līgumiem saistībā ar toroīda lauka spoļu ražošanu patiesībā ir aptuveni 50 miljoni EUR mazāk nekā toroīda lauku spolēm piešķirtā finansiālā vērtība 4. līmenī (atbilstoši maksimālajam budžetam 6,6 miljardu EUR apmērā). Šī summa ir daudz lielāka par 32 miljoniem EUR, kas saistīti ar šā līguma izvēles iespējām, tāpēc ar to ir vairāk nekā pietiekami, lai segtu ne tikai šā, bet arī pārējo divu līgumu risku. Svarīgi arī piebilst, ka, pateicoties F4E pieņemtajai riska mazināšanas stratēģijai attiecībā uz šiem trim līgumiem, šā riska iespējamība šobrīd ir maza (pašlaik zem 5 %).

Kavējumi iepirkuma procedūrās

F4E uzskata, ka šie kavējumi nerada trūkumus iepirkuma procedūrās, jo patiesībā tie atbilst īpašajiem apstākļiem, kuros strādā F4E (konkurences trūkums un līguma sarežģījumi) un vajadzībai atrast izmaksu samazināšanas veidus, nodrošinot, lai pirms iepirkuma procedūru uzsākšanas specifikācijas būtu pietiekami rūpīgi izstrādātas.

Neparedzēts pasākums

F4E nācās 2014. gada darba programmā ieviest iepirkuma pasākumu, kas sākotnēji netika paredzēts JT60SA plašākas pieejas projekta pamatā. Tas tika ieviests saskaņā ar speciālistu viedokli, lai atrisinātu neparedzētas tehniskās problēmas. Pasākums, iespējamais risks un kaitējums reputācijai saistībā ar tā novēršanu 2013. gada decembrī tika apspriests valdē, kas vienojās sākt šo materiālu iepirkumu steidzamības kārtā. Šis papildu pasākums tik un tā tika īstenots šim konkrētajam projektam atvēlētā plāna ietvaros un, neraugoties uz steidzamību, F4E izdevās saglabāt pienācīgu konkurenci un saņemt izdevīgu cenu.

Tehniskā piešķīruma kritēriju izvērtējums

Tehniskās specifikācijas tika sagatavotas, pamatojoties uz speciālistu pārskata rezultātiem, un specifikācijās ietvertās prasības pilnībā noteica prasības materiāliem. Tas, ka abi solītāji skaidri pieņēma visas prasības (pienācīgi aizpildot “atbilstības matricu”), kā arī piedāvājumiem pievienoto ieteikto ražošanas projekta aprakstu un riska izvērtējumu, pilnībā pārliecināja par piedāvājumu tehnisko kvalitāti. Pamatojoties uz šo, izvērtēšanas komiteja vienbalsīgi vienojās, ka maksimālā tehniskā novērtējuma piešķiršana abiem piedāvājumiem bija pamatota.

Iepriekšējā informatīvā paziņojuma pielietošana

F4E uzskata, ka tas nemazināja iepirkumu procedūras kvalitāti, jo tika veiktas darbības, kuru mērķis bija palielināt konkurenci.

Trīs ERP identificētajās procedūrās tik tiešām netika publicēts iepriekšējs informatīvs paziņojums, jo tolaik iekšējās procedūras to neparedzēja (tagad tas ir mainījies, lai risinātu riskus, kas ir uzsvērti citās revīzijās, un šobrīd iepriekšējo informatīvo paziņojumu izmantošana ir obligāta iepirkumiem, kuru summa pārsniedz 10 miljonus EUR). F4E uzskata, ka ir mazinājis nepietiekamas konkurences risku, veicot mērķtiecīgi vērstas darbības (informācijas dienas, pasākumi, piemēram, uzņēmējdarbības forums), tirgus pētījumi, SDO tīkla izmantošana u.tml.). Šāda informācijas izplatīšanas stratēģija tiek uzskatīta par efektīvāku nekā vienkārša iepriekšēja informatīva paziņojuma publicēšana ar ESOV starpniecību, jo attiecīgie uzņēmēji šādi tiek uzrunāti lielākā mērā nepastarpināti.

| 25. | No trīs 2014. gadā veiktajām revīzijām divi galīgie revīzijas ziņojumi tika saņemti 2014. gada decembrī, un ar tiem tika iepazīstināta Palāta. Trešās revīzijas sākotnējais revīzijas ziņojums tika saņemts 2014. gada decembrī, un šobrīd notiek sarunas ar revidentu un labumguvēju.

  Ex post 2015. gada revīzijas procedūras par F4E dotācijām plānošana tika sākta 2014. gada septembrī, izvēloties trīs labumguvējus un 2015. gada februārī parakstot konkrētos līgumus ar ārējiem revīzijas uzņēmumiem. Attiecīgie trīs sākotnējie revīzijas ziņojumi ir saņemti un šobrīd tiek analizēti. |
| --- | --- |

25.

No trīs 2014. gadā veiktajām revīzijām divi galīgie revīzijas ziņojumi tika saņemti 2014. gada decembrī, un ar tiem tika iepazīstināta Palāta. Trešās revīzijas sākotnējais revīzijas ziņojums tika saņemts 2014. gada decembrī, un šobrīd notiek sarunas ar revidentu un labumguvēju.

Ex post 2015. gada revīzijas procedūras par F4E dotācijām plānošana tika sākta 2014. gada septembrī, izvēloties trīs labumguvējus un 2015. gada februārī parakstot konkrētos līgumus ar ārējiem revīzijas uzņēmumiem. Attiecīgie trīs sākotnējie revīzijas ziņojumi ir saņemti un šobrīd tiek analizēti.

| 26. | Jāveic grozījumi F4E Finanšu regulā (F4E FR), atspoguļojot izmaiņas, kas ir ieviestas ar pārstrādāto Finanšu pamatregulu (FPR) un Vispārējo finanšu regulu (VFR) saskaņā ar Revīzijas palātas apsvērumiem.

  F4E Finanšu regula un tās ieviešanas noteikumi tika iesniegti Komisijā 2014. gada 25. jūlijā un kopš tā laika notiek sarunas. Komisija vēlētos sniegt vispārēju atzinumu par F4E Finanšu regulu un ieviešanas noteikumiem, tiklīdz jaunās 2014. gada 26. februāra Direktīvas 2014/24/ES iepirkumu noteikumi tiks transponēti uz Vispārējo finanšu regulu un tās ieviešanas noteikumiem, kā arī uz Finanšu pamatregulu un tās ieviešanas noteikumiem.
  Lai turpmāk nekavētu F4E Finanšu regulas/ieviešanas noteikumu grozīšanu, valde pēdējā tikšanās reizē 2015. gada jūnijā šajā lietā piekrita ievērot divpakāpju procedūru:






  — | F4E un Komisijai jācenšas pabeigt sarunas par F4E Finanšu regulu pēc iespējas drīzāk (bez nodaļas par iepirkumiem), |
| --- | --- | --- |

26.

Jāveic grozījumi F4E Finanšu regulā (F4E FR), atspoguļojot izmaiņas, kas ir ieviestas ar pārstrādāto Finanšu pamatregulu (FPR) un Vispārējo finanšu regulu (VFR) saskaņā ar Revīzijas palātas apsvērumiem.

F4E Finanšu regula un tās ieviešanas noteikumi tika iesniegti Komisijā 2014. gada 25. jūlijā un kopš tā laika notiek sarunas. Komisija vēlētos sniegt vispārēju atzinumu par F4E Finanšu regulu un ieviešanas noteikumiem, tiklīdz jaunās 2014. gada 26. februāra Direktīvas 2014/24/ES iepirkumu noteikumi tiks transponēti uz Vispārējo finanšu regulu un tās ieviešanas noteikumiem, kā arī uz Finanšu pamatregulu un tās ieviešanas noteikumiem.

Lai turpmāk nekavētu F4E Finanšu regulas/ieviešanas noteikumu grozīšanu, valde pēdējā tikšanās reizē 2015. gada jūnijā šajā lietā piekrita ievērot divpakāpju procedūru:

—

F4E un Komisijai jācenšas pabeigt sarunas par F4E Finanšu regulu pēc iespējas drīzāk (bez nodaļas par iepirkumiem),

| — | tiklīdz ir pieejami jaunie Komisijas iepirkumu noteikumi, F4E un Komisijai jāuzsāk sarunas ar mērķi izveidot jaunu nodaļu par iepirkumiem apstiprināšanai valdei 2016. gada pavasarī. |
| --- | --- |

—

tiklīdz ir pieejami jaunie Komisijas iepirkumu noteikumi, F4E un Komisijai jāuzsāk sarunas ar mērķi izveidot jaunu nodaļu par iepirkumiem apstiprināšanai valdei 2016. gada pavasarī.

Tikmēr 2015. gada 3. jūlijā Komisija iepazīstinot iesniedza F4E jauno iepirkumu noteikumu projektu, un atkarībā no šo noteikumu apstiprināšanas procesa Padomē/EP (VFR) un Komisijā (RAP – VFR piemērošanas noteikumi) joprojām var būt iespējams vienas pakāpes process.

| 29. | Attiecīgais valdes lēmums nosaka saistību īstenošanas veidu attiecībā uz intelektuālo īpašumu (IĪ) saistībā ar tehnoloģiju pieejamību un lietotāju tiesību piešķiršanu: abi šie aspekti ir iekļauti F4E intelektuālā īpašuma paraugklauzulu redakcijā. Kas attiecas uz citu darbību īstenošanu saistībā ar rūpniecības politiku, jāatzīmē, ka līdz 2014. gada beigām F4E bija īstenojis 24 no 32 paredzētajām darbībām.

  F4E uzskata, ka kopuzņēmuma pieeja intelektuālā īpašuma tiesībām palielina konkurenci, jo līguma nosacījumi ir pievilcīgāki līgumslēdzējiem, kuri līdz ar to gan nodrošina izmaksu ierobežošanu, gan arī palielina mūsu klātbūtni visā Eiropā. |
| --- | --- |

29.

Attiecīgais valdes lēmums nosaka saistību īstenošanas veidu attiecībā uz intelektuālo īpašumu (IĪ) saistībā ar tehnoloģiju pieejamību un lietotāju tiesību piešķiršanu: abi šie aspekti ir iekļauti F4E intelektuālā īpašuma paraugklauzulu redakcijā. Kas attiecas uz citu darbību īstenošanu saistībā ar rūpniecības politiku, jāatzīmē, ka līdz 2014. gada beigām F4E bija īstenojis 24 no 32 paredzētajām darbībām.

F4E uzskata, ka kopuzņēmuma pieeja intelektuālā īpašuma tiesībām palielina konkurenci, jo līguma nosacījumi ir pievilcīgāki līgumslēdzējiem, kuri līdz ar to gan nodrošina izmaksu ierobežošanu, gan arī palielina mūsu klātbūtni visā Eiropā.

| 33. | Spānijas valdība 2015. gada martā piedāvāja F4E jaunas telpas ēkā, kuru paredzēts izmantot kopā ar Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia (CNMC). F4E šo piedāvājumu uzņēma atzinīgi, un tas tika pakļauts detalizētai pārbaudei un ekspertu analīzei.
  Neatkarīgs ārējs arhitekts 2015. gada jūnijā veica analīzi, izvērtējot piedāvājuma atbilstību prasībām. Analīzes rezultātā tika konstatētas joprojām pastāvošas kritiskas problēmas, jo īpaši attiecībā uz īstermiņā un vidējā termiņā pieejamo platību, kas mītnes valstij jārisina, pirms piedāvājums var pilnībā atbilst F4E vajadzībām.

  F4E un mītnes valsts izvērtē veidus, kā virzīties uz priekšu un risināt šos kritiskos jautājumus, lai spētu rast galīgo risinājumu īstermiņā. |
| --- | --- |

33.

Spānijas valdība 2015. gada martā piedāvāja F4E jaunas telpas ēkā, kuru paredzēts izmantot kopā ar Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia (CNMC). F4E šo piedāvājumu uzņēma atzinīgi, un tas tika pakļauts detalizētai pārbaudei un ekspertu analīzei.

Neatkarīgs ārējs arhitekts 2015. gada jūnijā veica analīzi, izvērtējot piedāvājuma atbilstību prasībām. Analīzes rezultātā tika konstatētas joprojām pastāvošas kritiskas problēmas, jo īpaši attiecībā uz īstermiņā un vidējā termiņā pieejamo platību, kas mītnes valstij jārisina, pirms piedāvājums var pilnībā atbilst F4E vajadzībām.

F4E un mītnes valsts izvērtē veidus, kā virzīties uz priekšu un risināt šos kritiskos jautājumus, lai spētu rast galīgo risinājumu īstermiņā.

| 34. | Lai izvairītos no juridiskā vakuuma, gaidot nenokārtoto Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtības oficiālo apstiprināšanu, F4E balstījās uz diviem pārejas pasākumiem, kas aprakstīti turpmāk:






  — | ad hoc direktora lēmumu pieņemšana, kuros detalizēti norādīta attiecīgo civildienesta noteikumu īstenošanas kārtība. Tajos parasti tika atspoguļoti Komisijas īstenošanas principi un metodes, tomēr ar atsevišķām korekcijām, lai atspoguļotu F4E specifiku, |
| --- | --- | --- |

34.

Lai izvairītos no juridiskā vakuuma, gaidot nenokārtoto Civildienesta noteikumu īstenošanas kārtības oficiālo apstiprināšanu, F4E balstījās uz diviem pārejas pasākumiem, kas aprakstīti turpmāk:

—

ad hoc direktora lēmumu pieņemšana, kuros detalizēti norādīta attiecīgo civildienesta noteikumu īstenošanas kārtība. Tajos parasti tika atspoguļoti Komisijas īstenošanas principi un metodes, tomēr ar atsevišķām korekcijām, lai atspoguļotu F4E specifiku,

| — | direktora lēmumu pieņemšana, kuros ir formulēts, ka īstenošanas paraugnoteikumi, kas ir piemērojami aģentūrām vai Eiropas Komisijas noteikumiem, būtu piemērojami Kopuzņēmumam pēc analoģijas (izņemot gadījumus, ja ir minēts citādi). |
| --- | --- |

—

direktora lēmumu pieņemšana, kuros ir formulēts, ka īstenošanas paraugnoteikumi, kas ir piemērojami aģentūrām vai Eiropas Komisijas noteikumiem, būtu piemērojami Kopuzņēmumam pēc analoģijas (izņemot gadījumus, ja ir minēts citādi).

Ir sasniegts ievērojams progress, un Kopuzņēmuma oficiāli pieņemto vai pēc analoģijas piemēroto īstenošanas noteikumu skaits šobrīd ir sasniedzis 26. Vēl četri citi ieviešanas noteikumi šobrīd atrodas Fusion for Energy pieņemšanas procesā, izmantojot rakstisku procedūru, un to oficiāla pieņemšana ir paredzēta 2015. gada novembrī.

Attiecībā uz pārējiem pieņemamajiem ieviešanas noteikumiem pēc 2014. gada ES Civildienesta reformas:

| — | Komisija pašlaik pieņem piecus jaunus ieviešanas paraugnoteikumus, kas ir piemērojami aģentūrām un kopuzņēmumiem. F4E uzsāks šo jauno noteikumu pieņemšanas procesu, tiklīdz Komisija tos “laidīs klajā”. Atbilstoši Civildienesta noteikumu 110. pantam kopuzņēmumam būs deviņi mēneši no Komisijas noteikumu “klajā laišanas” brīža, lai pabeigtu to pieņemšanu kopuzņēmuma ietvaros, |
| --- | --- |

—

Komisija pašlaik pieņem piecus jaunus ieviešanas paraugnoteikumus, kas ir piemērojami aģentūrām un kopuzņēmumiem. F4E uzsāks šo jauno noteikumu pieņemšanas procesu, tiklīdz Komisija tos “laidīs klajā”. Atbilstoši Civildienesta noteikumu 110. pantam kopuzņēmumam būs deviņi mēneši no Komisijas noteikumu “klajā laišanas” brīža, lai pabeigtu to pieņemšanu kopuzņēmuma ietvaros,

| — | ir vēl astoņi citi ieviešanas noteikumi, par kuriem pēc F4E pieprasījumiem par atteikumu vai apstiprināšanu no Komisijas nepieciešams vēl jāsaņem atsauksmes. |
| --- | --- |

—

ir vēl astoņi citi ieviešanas noteikumi, par kuriem pēc F4E pieprasījumiem par atteikumu vai apstiprināšanu no Komisijas nepieciešams vēl jāsaņem atsauksmes.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/51

---

ZIŅOJUMS

par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

(2015/C 422/06)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-4. | 52 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 5. | 52 |
| Ticamības deklarācija | 6.-13. | 53 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 11. | 54 |
| Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 12. | 54 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 14.-18. | 54 |
| Budžeta izpilde | 14.-15. | 54 |
| Priekšlikumu konkursi | 16.-17. | 54 |
| Daudzgadu finansējums | 18. | 54 |
| Citi jautājumi | 19.-22. | 55 |
| Tiesiskais regulējums | 19. | 55 |
| Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests | 20.-21. | 55 |
| Grāmatvedis | 22. | 55 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 23.-26. | 55 |
| Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem | 23.-24. | 55 |
| Interešu konflikti | 25. | 56 |
| Komisijas otrais starpposma novērtējums | 26. | 56 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-4.

52

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

5.

52

Ticamības deklarācija

6.-13.

53

Atzinums par pārskatu ticamību

11.

54

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

12.

54

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

14.-18.

54

Budžeta izpilde

14.-15.

54

Priekšlikumu konkursi

16.-17.

54

Daudzgadu finansējums

18.

54

Citi jautājumi

19.-22.

55

Tiesiskais regulējums

19.

55

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

20.-21.

55

Grāmatvedis

22.

55

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

23.-26.

55

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

23.-24.

55

Interešu konflikti

25.

56

Komisijas otrais starpposma novērtējums

26.

56

IEVADS

| 1. | Kopuzņēmumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” īstenošanai (turpmāk – “kopuzņēmums FCH”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2008. gada maijā (1) uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim. Kopuzņēmumam 2010. gada 15. novembrī piešķīra finansiālo neatkarību. Padome 2014. gada maijā (2) atcēla sākotnējo regulu un pagarināja Kopuzņēmuma darbības laiku. Tagad Kopuzņēmumu sauc “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (turpmāk – “kopuzņēmums FCH 2”) (3), un tas darbosies saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (4) līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.

Kopuzņēmumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” īstenošanai (turpmāk – “kopuzņēmums FCH”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2008. gada maijā (1) uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim. Kopuzņēmumam 2010. gada 15. novembrī piešķīra finansiālo neatkarību. Padome 2014. gada maijā (2) atcēla sākotnējo regulu un pagarināja Kopuzņēmuma darbības laiku. Tagad Kopuzņēmumu sauc “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (turpmāk – “kopuzņēmums FCH 2”) (3), un tas darbosies saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (4) līdz 2024. gada 31. decembrim.

| 2. | Kopuzņēmuma FCH mērķi ietver koordinētu atbalstu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumiem dalībvalstīs un valstīs, kas iesaistītas Septītajā pamatprogrammā (5), lai kopā ar nozares pārstāvjiem un pētniecības organizācijām pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei un tādējādi veicinātu nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē. Saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kopuzņēmuma FCH 2 mērķis ir sniegt ieguldījumu, lai īstenotu īpaši drošas, tīras un efektīvas enerģijas pasākumu un vieda, videi nekaitīga un integrēta transporta pasākumu, kā arī sniegt ieguldījumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķu sasniegšanā, veidojot spēcīgu, ilgtspējīgu un globāli konkurētspējīgu kurināmā elementu un ūdeņraža nozari Savienībā (6). |
| --- | --- |

2.

Kopuzņēmuma FCH mērķi ietver koordinētu atbalstu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumiem dalībvalstīs un valstīs, kas iesaistītas Septītajā pamatprogrammā (5), lai kopā ar nozares pārstāvjiem un pētniecības organizācijām pievērstos tirgū izmantojamu lietojumu izstrādei un tādējādi veicinātu nozares papildu centienus nodrošināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju drīzu izmantošanu praksē. Saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kopuzņēmuma FCH 2 mērķis ir sniegt ieguldījumu, lai īstenotu īpaši drošas, tīras un efektīvas enerģijas pasākumu un vieda, videi nekaitīga un integrēta transporta pasākumu, kā arī sniegt ieguldījumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķu sasniegšanā, veidojot spēcīgu, ilgtspējīgu un globāli konkurētspējīgu kurināmā elementu un ūdeņraža nozari Savienībā (6).

| 3. | Kopuzņēmuma dalībnieki ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, New Energy World Industry Grouping (NEW-IG) un New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY). |
| --- | --- |

3.

Kopuzņēmuma dalībnieki ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, New Energy World Industry Grouping (NEW-IG) un New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (N.ERGHY).

| 4. | ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā FCH kārtējo izmaksu un pētniecības pasākumu segšanai ir 470 miljoni EUR, ko finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta (administratīvās izmaksas nedrīkst pārsniegt 20 miljonus EUR). ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā FCH 2 administratīvo izmaksu un pamatdarbības izmaksu segšanai ir 665 miljoni EUR, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta (šajā summā administratīvās izmaksas nedrīkst pārsniegt 19 miljonus EUR (7)). Ir paredzēts, ka nozare un pētniecības grupas sedz 50 % administratīvo izmaksu un dod ieguldījumu natūrā (8) kopuzņēmuma FCH 2 finansētos projektos un ieguldījumu natūrā papildu pasākumos (9), kas ir ārpus kopuzņēmuma FCH 2 darba plāna, veicinot kopīgās tehnoloģiju ierosmes FCH mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

4.

ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā FCH kārtējo izmaksu un pētniecības pasākumu segšanai ir 470 miljoni EUR, ko finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta (administratīvās izmaksas nedrīkst pārsniegt 20 miljonus EUR). ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā FCH 2 administratīvo izmaksu un pamatdarbības izmaksu segšanai ir 665 miljoni EUR, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta (šajā summā administratīvās izmaksas nedrīkst pārsniegt 19 miljonus EUR (7)). Ir paredzēts, ka nozare un pētniecības grupas sedz 50 % administratīvo izmaksu un dod ieguldījumu natūrā (8) kopuzņēmuma FCH 2 finansētos projektos un ieguldījumu natūrā papildu pasākumos (9), kas ir ārpus kopuzņēmuma FCH 2 darba plāna, veicinot kopīgās tehnoloģiju ierosmes FCH mērķu sasniegšanu.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 5. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

5.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  6. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | kopuzņēmuma FCH gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (10) un ziņojumus par budžeta izpildi (11) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gad; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

6.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

kopuzņēmuma FCH gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (10) un ziņojumus par budžeta izpildi (11) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gad; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 7. | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (12) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (13); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

7.

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 110/2014 (12) 16. un 22. pantu vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (13); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 8. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (14) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

8.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (14) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 9. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

9.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 10. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 11. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 12. | Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

12.

Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 13. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

13.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Budžeta izpilde

| 14. | Sākotnējā un galīgajā 2014. gada budžetā, ko pieņēma Valde, bija iekļauti attiecīgi 100,9 un 112,9 miljoni EUR saistību apropriācijās un attiecīgi 72,1 un 97,5 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. |
| --- | --- |

14.

Sākotnējā un galīgajā 2014. gada budžetā, ko pieņēma Valde, bija iekļauti attiecīgi 100,9 un 112,9 miljoni EUR saistību apropriācijās un attiecīgi 72,1 un 97,5 miljoni EUR maksājumu apropriācijās.

| 15. | Saistību apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 99,5 % un 96 % (2013. gadā – 98,9 %). Maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 66,3 % un 74,5 % (2013. gadā – 56,7 %); šajos rādītājos ir atspoguļoti atliktie maksājumi par projektu izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem 2014. gada nogalē un 2015. gada sākumā. |
| --- | --- |

15.

Saistību apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 99,5 % un 96 % (2013. gadā – 98,9 %). Maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 66,3 % un 74,5 % (2013. gadā – 56,7 %); šajos rādītājos ir atspoguļoti atliktie maksājumi par projektu izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumiem 2014. gada nogalē un 2015. gada sākumā.

Priekšlikumu konkursi

| 16. | Kopuzņēmumam FCH saskaņā ar 7. pamatprogrammu 2014. gada 31. decembrī bija 155 dotācijas nolīgumi, kas bija noslēgti pēc 2008.–2013. gadā rīkotiem septiņiem ikgadējiem konkursiem. Pirmo dotācijas nolīgumu saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” noslēgs 2015. gadā. |
| --- | --- |

16.

Kopuzņēmumam FCH saskaņā ar 7. pamatprogrammu 2014. gada 31. decembrī bija 155 dotācijas nolīgumi, kas bija noslēgti pēc 2008.–2013. gadā rīkotiem septiņiem ikgadējiem konkursiem. Pirmo dotācijas nolīgumu saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” noslēgs 2015. gadā.

| 17. | Vidējais laiks līdz dotācijas piešķiršanai un vidējais laiks līdz priekšfinansējuma maksājumam 7. pamatprogrammā bija attiecīgi 370 dienas un 14 dienas, kas 7. pamatprogrammas pēdējā uzaicinājumā pieteikties uz dotāciju uzlabojās attiecīgi uz 280 dienām un 5 dienām. |
| --- | --- |

17.

Vidējais laiks līdz dotācijas piešķiršanai un vidējais laiks līdz priekšfinansējuma maksājumam 7. pamatprogrammā bija attiecīgi 370 dienas un 14 dienas, kas 7. pamatprogrammas pēdējā uzaicinājumā pieteikties uz dotāciju uzlabojās attiecīgi uz 280 dienām un 5 dienām.

Daudzgadu finansējums

| 18. | Pēc priekšlikumu konkursiem, kurus saistībā ar 7. pamatprogrammu rīkoja 2008.–2013. gadā, tika noslēgti dotācijas nolīgumi par kopējo vērtību 450 miljoni EUR, kas ir ES maksimālais ieguldījums Kopuzņēmuma pētniecības darbībās. |
| --- | --- |

18.

Pēc priekšlikumu konkursiem, kurus saistībā ar 7. pamatprogrammu rīkoja 2008.–2013. gadā, tika noslēgti dotācijas nolīgumi par kopējo vērtību 450 miljoni EUR, kas ir ES maksimālais ieguldījums Kopuzņēmuma pētniecības darbībās.

CITI JAUTĀJUMI

Tiesiskais regulējums

| 19. | Kopuzņēmuma FCH 2 finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 30. jūnijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (15) un ņemot vērā prasības, kas izvirzītas Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu FCH 2. |
| --- | --- |

19.

Kopuzņēmuma FCH 2 finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 30. jūnijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (15) un ņemot vērā prasības, kas izvirzītas Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu FCH 2.

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

| 20. | Saskaņā ar Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2014. gada darba plānu attiecībā uz kopuzņēmumu FCH kopuzņēmuma FCH iekšējās revīzijas struktūrvienība (IRS) veica pēcpārbaudes revīziju par tēmu “Lietotāju piekļuves tiesības 7. pamatprogrammas IT rīkos” un sniedza citus ticamības apliecināšanas un konsultāciju pakalpojumus, tostarp sagatavoja novērtējumu par ieguldījumu natūrā apjomu. |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2014. gada darba plānu attiecībā uz kopuzņēmumu FCH kopuzņēmuma FCH iekšējās revīzijas struktūrvienība (IRS) veica pēcpārbaudes revīziju par tēmu “Lietotāju piekļuves tiesības 7. pamatprogrammas IT rīkos” un sniedza citus ticamības apliecināšanas un konsultāciju pakalpojumus, tostarp sagatavoja novērtējumu par ieguldījumu natūrā apjomu.

| 21. | Komisijas IRD 2014. gadā kopuzņēmumā FCH neveica nevienu revīziju. Tomēr IRD veica ierobežotu pārbaudi attiecībā uz pētniecības rezultātu izmantošanu un izplatīšanu (16). Kopuzņēmuma FCH IRS un Komisijas IRD izstrādāja un īstenoja rīcības plānus saistībā ar iepriekšējo finanšu gadu revīzijām. |
| --- | --- |

21.

Komisijas IRD 2014. gadā kopuzņēmumā FCH neveica nevienu revīziju. Tomēr IRD veica ierobežotu pārbaudi attiecībā uz pētniecības rezultātu izmantošanu un izplatīšanu (16). Kopuzņēmuma FCH IRS un Komisijas IRD izstrādāja un īstenoja rīcības plānus saistībā ar iepriekšējo finanšu gadu revīzijām.

Grāmatvedis

| 22. | Kopuzņēmuma FCH 2 valde iecēla Eiropas Komisijas grāmatvedi par kopuzņēmuma FCH 2 grāmatvedi no 2014. gada 15. jūlija saskaņā ar kopuzņēmuma FCH 2 finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

22.

Kopuzņēmuma FCH 2 valde iecēla Eiropas Komisijas grāmatvedi par kopuzņēmuma FCH 2 grāmatvedi no 2014. gada 15. jūlija saskaņā ar kopuzņēmuma FCH 2 finanšu noteikumiem.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

| 23. | Attiecībā uz projektu pētījumu rezultātu uzraudzību un ziņošanu (17) kopuzņēmums FCH izmantoja Eiropas Komisijas rīkus un pats savus rīkus, ar kuriem tas integrēja pētniecības rezultātus Komisijas vispārējā ziņošanas sistēmā. Pirmo reizi jaunākajā Komisijas 2015. gada martā publicētajā uzraudzības ziņojumā par 7. pamatprogrammu (18) ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma FCH darbībām (19). Kvalitatīvo datu aspektā kopš 2011. gada Kopuzņēmums katru gadu izstrādā programmas pārskatīšanas ziņojumu (20), kura mērķis ir salīdzināt kopuzņēmuma FCH finansēto portfeļa projektu sasniegumus ar Kopuzņēmuma stratēģiskajiem mērķiem. |
| --- | --- |

23.

Attiecībā uz projektu pētījumu rezultātu uzraudzību un ziņošanu (17) kopuzņēmums FCH izmantoja Eiropas Komisijas rīkus un pats savus rīkus, ar kuriem tas integrēja pētniecības rezultātus Komisijas vispārējā ziņošanas sistēmā. Pirmo reizi jaunākajā Komisijas 2015. gada martā publicētajā uzraudzības ziņojumā par 7. pamatprogrammu (18) ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma FCH darbībām (19). Kvalitatīvo datu aspektā kopš 2011. gada Kopuzņēmums katru gadu izstrādā programmas pārskatīšanas ziņojumu (20), kura mērķis ir salīdzināt kopuzņēmuma FCH finansēto portfeļa projektu sasniegumus ar Kopuzņēmuma stratēģiskajiem mērķiem.

| 24. | Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesiskajā regulējumā ir prasīta pētniecības rezultātu uzraudzība, kas jābalsta uz kvantitatīviem un – attiecīgā gadījumā – kvalitatīviem pierādījumiem, tostarp saistībā ar progresu salīdzinājumā ar rezultatīvajiem rādītājiem (21). Lai būtu ievērotas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prasības un lai sekmīgāk veicinātu 7. pamatprogrammas pētniecības rezultātu izplatīšanu (īpaši šobrīd, kad finansētie projekti tuvojas nobeiguma posmam) (22), ir jānostiprina Kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība, lai uzlabotu ziņošanu un pētniecības rezultātu izplatīšanu (23). |
| --- | --- |

24.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesiskajā regulējumā ir prasīta pētniecības rezultātu uzraudzība, kas jābalsta uz kvantitatīviem un – attiecīgā gadījumā – kvalitatīviem pierādījumiem, tostarp saistībā ar progresu salīdzinājumā ar rezultatīvajiem rādītājiem (21). Lai būtu ievērotas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prasības un lai sekmīgāk veicinātu 7. pamatprogrammas pētniecības rezultātu izplatīšanu (īpaši šobrīd, kad finansētie projekti tuvojas nobeiguma posmam) (22), ir jānostiprina Kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība, lai uzlabotu ziņošanu un pētniecības rezultātu izplatīšanu (23).

Interešu konflikti

| 25. | Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopēju veidni. Pagaidām paliek spēkā kopuzņēmuma FCH procedūra. |
| --- | --- |

25.

Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopēju veidni. Pagaidām paliek spēkā kopuzņēmuma FCH procedūra.

Komisijas otrais starpposma novērtējums

| 26. | Pēc tam, kad Komisija bija veikusi otro starpposma novērtējumu (24), Valde 2014. gada 11. novembrī pieņēma ieteikumu izpildes rīcības plānu. Lielākā daļa ieteikumu ir izpildīti (25). |
| --- | --- |

26.

Pēc tam, kad Komisija bija veikusi otro starpposma novērtējumu (24), Valde 2014. gada 11. novembrī pieņēma ieteikumu izpildes rīcības plānu. Lielākā daļa ieteikumu ir izpildīti (25).

Šo ziņojumu 2015. gada 6. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 521/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (OV L 153, 12.6.2008., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011 (OV L 302, 19.11.2011., 3. lpp.).

1

(2)  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (OV L 169, 7.6.2014., 108. lpp.).

2

(3)  Šajā ziņojumā lietots nosaukums kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis”, ja vien nav skaidri jānošķir abas programmas.

3

(4)  Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.), ir pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam, kurā pašlaik apvienots viss ES pētniecības un inovācijas finansējums.

4

(5)  Septītā pamatprogramma, kuru pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), apvieno visas ES pētniecības iniciatīvas, un tai ir nozīmīga loma izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanā. Turklāt Septītā pamatprogramma ir viens no Eiropas pētniecības telpas pamatelementiem.

5

(6)  Kopuzņēmuma kompetence, darbības un pieejamie resursi ir apkopoti pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

6

pielikumā

(7)  Kopuzņēmuma FCH 2 administratīvās izmaksas nepārsniedz 3 8 0 00  000 EUR un tiek segtas ar finansiāliem ieguldījumiem, ko ikgadēji vienlīdzīgās daļās sadala starp Savienību un locekļiem, kas nav Savienība.

7

FCH 2

(8)  Regulas (ES) Nr. 559/2014 pielikuma 13. panta 3. punktā ir noteikts: “Kopuzņēmuma FCH 2 darbības izmaksas sedz no šādiem līdzekļiem: a) Savienības finansiālais ieguldījums; b) ieguldījumi natūrā, ko veic netiešajās darbībās iesaistīto locekļu, kuri nav Savienība, sastāvā esošās vienības vai ar tām saistīti subjekti un kas sastāv no izmaksām, kuras tām radušās, īstenojot netiešās darbības, atskaitot kopuzņēmuma FCH 2 ieguldījumu un jebkuru citu Savienības ieguldījumu minēto izmaksu segšanā.”

8

FCH 2

FCH 2

(9)  Regula (ES) Nr. 559/2014, pielikuma 4. panta 2. punkta b) apakšpunkts.

9

(10)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par finanšu rezultātiem, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm, un citi paskaidrojumi.

10

(11)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem, kā arī citi paskaidrojumi.

11

(12)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

12

(13)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

13

IPSAS

IAS

IFRS

(14)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014, 47. pants.

14

(15)  Deleģētā regula (ES) Nr. 110/2014.

15

(16)  Sk. 22. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu, 21.–23. punkts (OV C 452, 16.12.2014., 67. lpp.).

17

(18)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

18

(19)  Eiropas Komisijas uzraudzības ziņojumā šī informācija ir iekļauta apkopotajos skaitļos, kuros ietilpst informācija arī par pārējām kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm.

19

(20)  http://www.fch.europa.eu/sites/default/files/FCH-PPR14-17Mar2015-web%20%283%29.pdf

20

(21)  Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, 31. pants, un Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmums 2013/743/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.), II pielikums “Rezultātu rādītāji”.

21

(22)  Šajā sakarā 2014. gada maijā Komisijas Iekšējās revīzijas dienests pabeidza ierobežotu pārbaudi attiecībā uz to, kā kopuzņēmums FCH izmanto un izplata pētniecības rezultātus. Lai gan IRD atzīmēja, ka Kopuzņēmums ir ieviesis vadības un kontroles sistēmu, ar kuru uzrauga, kā līdzekļu saņēmēji izmanto un izplata pētniecības rezultātus, IRD ieteica kopuzņēmumam FCH pilnveidot pētniecības rezultātu centralizētās izplatīšanas plānu.

22

FCH

FCH

(23)  Sk. Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Gada progresa ziņojums par kopīgo tehnoloģiju ierosmju kopuzņēmumu darbībām” (COM(2013) 935).

23

(24)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu, 26. punkts (OV C 452, 16.12.2014., 67. lpp.).

24

(25)  Konkrēti, a) svarīgākie ieteikumi attiecībā uz pārvaldību, koncepciju un vadību ir ņemti vērā Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu FCH 2, un tie ir efektīvi īstenoti (tostarp vairāk resursu programmas un zināšanu pārvaldībai, grāmatvedības pakalpojumi no Komisijas); b) svarīgākie ieteikumi attiecībā uz tehnoloģijas uzraudzību un politikas atbalstu ir īstenoti, ieviešot speciālu rīku TEMONAS, ar kuru uzrauga tehnoloģijas progresu; c) svarīgākie ieteikumi attiecībā uz sadarbību ar dalībvalstīm ir risināti Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014, ar kuru ir paplašināta valstu pārstāvju grupu loma.

25

FCH 2

TEMONAS

---

PIELIKUMS

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (187. un 188. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK, kurā tika paredzētas publiskā un privātā sektora partnerības kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, ko varētu īstenot kā kopuzņēmumus LESD 187. panta izpratnē, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013, kuras mērķis ir panākt pētniecības un inovācijas lielāku ietekmi, kombinējot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ar publiskā un privātā sektora partnerībām svarīgākajās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašākos konkurētspējas mērķus, piesaistīt privātās investīcijas un palīdzēt risināt sabiedrības problēmas.
  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu FCH 2. |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence,

  kā noteikts Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014 | Mērķi

  Kopuzņēmuma FCH 2 mērķi ir šādi:






  a) | sniegt ieguldījumu, lai īstenotu Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un jo īpaši drošas, tīras un efektīvas enerģijas pasākumu un vieda, videi nekaitīga un integrēta transporta pasākumu saskaņā ar Lēmuma 2013/743/ES I pielikuma III daļu; |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(187. un 188. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK, kurā tika paredzētas publiskā un privātā sektora partnerības kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, ko varētu īstenot kā kopuzņēmumus LESD 187. panta izpratnē, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013, kuras mērķis ir panākt pētniecības un inovācijas lielāku ietekmi, kombinējot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ar publiskā un privātā sektora partnerībām svarīgākajās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašākos konkurētspējas mērķus, piesaistīt privātās investīcijas un palīdzēt risināt sabiedrības problēmas.

Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu FCH 2.

Kopuzņēmuma kompetence,

kā noteikts Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014

Mērķi

Kopuzņēmuma FCH 2 mērķi ir šādi:

a)

sniegt ieguldījumu, lai īstenotu Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un jo īpaši drošas, tīras un efektīvas enerģijas pasākumu un vieda, videi nekaitīga un integrēta transporta pasākumu saskaņā ar Lēmuma 2013/743/ES I pielikuma III daļu;

| b) | sniegt ieguldījumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķu sasniegšanā, veidojot spēcīgu, ilgtspējīgu un globāli konkurētspējīgu kurināmā elementu un ūdeņraža nozari Savienībā. |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķu sasniegšanā, veidojot spēcīgu, ilgtspējīgu un globāli konkurētspējīgu kurināmā elementu un ūdeņraža nozari Savienībā.

Tas jo īpaši tiecas:

| a) | samazināt transporta nozarē izmantojamo kurināmā elementu sistēmu ražošanas izmaksas, vienlaikus palielinot to darbmūžu līdz līmenim, kas var konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

samazināt transporta nozarē izmantojamo kurināmā elementu sistēmu ražošanas izmaksas, vienlaikus palielinot to darbmūžu līdz līmenim, kas var konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām;

| b) | palielināt elektroenerģijas ražošanā izmantoto dažādo kurināmā elementu elektrisko efektivitāti un izturīgumu līdz līmenim, kas spēj konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām, vienlaikus samazinot izmaksas; |
| --- | --- |

b)

palielināt elektroenerģijas ražošanā izmantoto dažādo kurināmā elementu elektrisko efektivitāti un izturīgumu līdz līmenim, kas spēj konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām, vienlaikus samazinot izmaksas;

| c) | palielināt ūdeņraža ieguves energoefektivitāti galvenokārt ūdens elektrolīzes procesā un no atjaunojamiem resursiem, vienlaikus samazinot darbības un kapitāla izmaksas, lai kombinētā sistēma, kurā notiek ūdeņraža ražošana un pārveidošana, izmantojot kurināmā elementu sistēmu, var konkurēt ar tirgū pieejamajām alternatīvām elektrības ražošanai; |
| --- | --- |

c)

palielināt ūdeņraža ieguves energoefektivitāti galvenokārt ūdens elektrolīzes procesā un no atjaunojamiem resursiem, vienlaikus samazinot darbības un kapitāla izmaksas, lai kombinētā sistēma, kurā notiek ūdeņraža ražošana un pārveidošana, izmantojot kurināmā elementu sistēmu, var konkurēt ar tirgū pieejamajām alternatīvām elektrības ražošanai;

| d) | plašā mērogā demonstrēt ūdeņraža izmantošanas lietderību, lai sekmētu atjaunojamo energoresursu integrēšanu energosistēmās, tostarp izmantojot to kā konkurētspējīgu līdzekli no atjaunojamiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas uzkrāšanai; |
| --- | --- |

d)

plašā mērogā demonstrēt ūdeņraža izmantošanas lietderību, lai sekmētu atjaunojamo energoresursu integrēšanu energosistēmās, tostarp izmantojot to kā konkurētspējīgu līdzekli no atjaunojamiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas uzkrāšanai;

| e) | samazināt ES noteikto t. s. “kritiski svarīgo izejvielu” izmantošanu, piemēram, izmantojot resursus ar zemu platīna saturu vai platīnu nesaturošus resursus un atkārtoti izmantojot retzemju elementus vai samazinot to izmantošanu, vai izvairoties no to izmantošanas. |
| --- | --- |

e)

samazināt ES noteikto t. s. “kritiski svarīgo izejvielu” izmantošanu, piemēram, izmantojot resursus ar zemu platīna saturu vai platīnu nesaturošus resursus un atkārtoti izmantojot retzemju elementus vai samazinot to izmantošanu, vai izvairoties no to izmantošanas.

Pārvaldība,

kā noteikts Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014

Kopuzņēmuma FCH struktūras:

| | 1. | Valde
  Valde ir kopuzņēmuma FCH galvenā lēmumu pieņemšanas struktūra. |
| --- | --- | --- |

1.

Valde ir kopuzņēmuma FCH galvenā lēmumu pieņemšanas struktūra.

| | 2. | Izpilddirektors
  Izpilddirektors ir atbildīgs par Kopuzņēmuma pārvaldību ikdienā un ir tā juridiskais pārstāvis. Viņš atskaitās Valdei. |
| --- | --- | --- |

2.

Izpilddirektors ir atbildīgs par Kopuzņēmuma pārvaldību ikdienā un ir tā juridiskais pārstāvis. Viņš atskaitās Valdei.

| | 3. | Zinātniskā komiteja
  To veido ne vairāk kā deviņi locekļi, kuriem ir pasaules klases speciālās zināšanas un kuri pārstāv akadēmiskās aprindas, nozares uzņēmumus un pārvaldes iestādes; locekļu pārstāvība ir līdzsvarota. Tās uzdevumi ir:






  a) | ieteikt zinātniskās prioritātes, ko jārisina gada darba plānos; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

To veido ne vairāk kā deviņi locekļi, kuriem ir pasaules klases speciālās zināšanas un kuri pārstāv akadēmiskās aprindas, nozares uzņēmumus un pārvaldes iestādes; locekļu pārstāvība ir līdzsvarota. Tās uzdevumi ir:

a)

ieteikt zinātniskās prioritātes, ko jārisina gada darba plānos;

| b) | sniegt ieteikumus par zinātniskajiem sasniegumiem, kas izklāstīti gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

b)

sniegt ieteikumus par zinātniskajiem sasniegumiem, kas izklāstīti gada darbības pārskatā.

Kopuzņēmuma FCH
  ārējās padomdevējas struktūras:

| | 4. | FCH valstu pārstāvju grupa
  Tās sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un no katras “Apvāršņa 2020” asociētās valsts.
  Ar valstu pārstāvju grupu apspriežas, un tā jo īpaši izskata informāciju un sniedz atzinumus par šādiem jautājumiem:






  a) | panākumi programmu īstenošanā kopuzņēmumā FCH 2 un tā mērķu sasniegšana; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Tās sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un no katras “Apvāršņa 2020” asociētās valsts.

Ar valstu pārstāvju grupu apspriežas, un tā jo īpaši izskata informāciju un sniedz atzinumus par šādiem jautājumiem:

a)

panākumi programmu īstenošanā kopuzņēmumā FCH 2 un tā mērķu sasniegšana;

| b) | stratēģiskās virzības atjaunināšana; |
| --- | --- |

b)

stratēģiskās virzības atjaunināšana;

| c) | saikne ar “Apvārsni 2020”; |
| --- | --- |

c)

saikne ar “Apvārsni 2020”;

| d) | gada darba plāni; |
| --- | --- |

d)

gada darba plāni;

| e) | MVU iesaistīšana. |
| --- | --- |

e)

MVU iesaistīšana.

Valstu pārstāvju grupa arī sniedz informāciju kopuzņēmumam FCH 2 un darbojas kā tā starpnieks šādos jautājumos:

| a) | attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp FCH tehnoloģiju ieviešana, lai varētu attīstīties sinerģija un izvairītos no savstarpējas pārklāšanās; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp FCH tehnoloģiju ieviešana, lai varētu attīstīties sinerģija un izvairītos no savstarpējas pārklāšanās;

| b) | konkrēti pasākumi, ko veic valsts vai reģionālā līmenī saistībā ar izplatīšanas nolūkā rīkotiem pasākumiem, īpašiem tehniskiem semināriem un saziņas pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

konkrēti pasākumi, ko veic valsts vai reģionālā līmenī saistībā ar izplatīšanas nolūkā rīkotiem pasākumiem, īpašiem tehniskiem semināriem un saziņas pasākumiem.

| | 5. | Ieinteresēto personu forums
  Ieinteresēto personu forums ir svarīgs saziņas kanāls informācijai par kopuzņēmuma FCH darbībām, un tajā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētām valstīm, kā arī no trešām valstīm. Forumu sasauc reizi gadā. Ieinteresēto personu forums tiek informēts par kopuzņēmuma FCH pasākumiem un tiek aicināts sniegt komentārus. |
| --- | --- | --- |

5.

Ieinteresēto personu forums ir svarīgs saziņas kanāls informācijai par kopuzņēmuma FCH darbībām, un tajā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētām valstīm, kā arī no trešām valstīm. Forumu sasauc reizi gadā. Ieinteresēto personu forums tiek informēts par kopuzņēmuma FCH pasākumiem un tiek aicināts sniegt komentārus.

Kopuzņēmuma FCH
  iekšējā un ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinātājiestāde:

| | 6. | Iekšējā revīzija






  — | Kopuzņēmuma FCH iekšējais revidents (respektīvi, iekšējās revīzijas struktūrvienība), |
| --- | --- | --- | --- |

6.

—

Kopuzņēmuma FCH iekšējais revidents (respektīvi, iekšējās revīzijas struktūrvienība),

| — | Komisijas Iekšējās revīzijas dienests |
| --- | --- |

—

Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

| | 7. | Ārējā revīzija
  Eiropas Revīzijas palāta |
| --- | --- | --- |

7.

Eiropas Revīzijas palāta

| | 8. | Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde
  Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma |
| --- | --- | --- |

8.

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Kopuzņēmuma FCH 2014. gada galīgie pārskati

Budžets (saistību apropriācijas)

112,0 miljoni EUR

Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī

2014. gada štatu sarakstā 26 amata vietas (24 pagaidu darbinieki un 2 līgumdarbinieki), no tām 2014. gada beigās 25 bija aizpildītas; tās bija piešķirtas pamatdarbību atbalstam (18 pilnslodzes ekvivalenti) un administratīviem uzdevumiem (7 pilnslodzes ekvivalenti).

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. kopuzņēmuma FCH 2014. gada darbības pārskatu http://www.fch.europa.eu/page/documents

Avots: kopuzņēmuma FCH sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDE

KU FCH 2 atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas Palātas labvēlīgo atzinumu par kopuzņēmuma “Kurināmā elementi un ūdeņradis” gada pārskatiem un 2014. finanšu gadā veiktajiem darījumiem, kā arī ņem vērā Palātas komentārus.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/61

---

ZIŅOJUMS

par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm

(2015/C 422/07)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-4. | 62 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 5. | 62 |
| Ticamības deklarācija | 6.-13. | 62 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 11. | 64 |
| Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 12. | 64 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 14.-16. | 64 |
| Budžeta izpilde | 14.-15. | 64 |
| Daudzgadu finansējums | 16. | 64 |
| Citi jautājumi | 17.-20. | 64 |
| Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas | 17. | 64 |
| Tiesiskais regulējums | 18. | 65 |
| Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests | 19.-20. | 65 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 21.-24. | 65 |
| Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem | 21.-22. | 65 |
| Interešu konflikti | 23. | 65 |
| Komisijas otrais starpposma novērtējums | 24. | 66 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-4.

62

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

5.

62

Ticamības deklarācija

6.-13.

62

Atzinums par pārskatu ticamību

11.

64

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

12.

64

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

14.-16.

64

Budžeta izpilde

14.-15.

64

Daudzgadu finansējums

16.

64

Citi jautājumi

17.-20.

64

Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas

17.

64

Tiesiskais regulējums

18.

65

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

19.-20.

65

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

21.-24.

65

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

21.-22.

65

Interešu konflikti

23.

65

Komisijas otrais starpposma novērtējums

24.

66

IEVADS

| 1. | Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (turpmāk tekstā – “kopuzņēmums IMI”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz desmit gadiem, un tas sāka patstāvīgu darbību 2009. gada 16. novembrī. Padome 2014. gada maijā (2) atsauca sākotnējo regulu un pārsauca kopuzņēmumu par “2. ierosmi inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI2) (3), uzticēja tam jaunus uzdevumus atbilstoši Pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (4) un pagarināja Kopuzņēmuma darbības periodu līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.

Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (turpmāk tekstā – “kopuzņēmums IMI”), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada decembrī (1) uz desmit gadiem, un tas sāka patstāvīgu darbību 2009. gada 16. novembrī. Padome 2014. gada maijā (2) atsauca sākotnējo regulu un pārsauca kopuzņēmumu par “2. ierosmi inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI2) (3), uzticēja tam jaunus uzdevumus atbilstoši Pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (4) un pagarināja Kopuzņēmuma darbības periodu līdz 2024. gada 31. decembrim.

| 2. | Kopuzņēmuma IMI mērķis saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (5) ir būtiski uzlabot zāļu izstrādes procesa efektivitāti un lietderīgumu, lai ilgtermiņā farmācijas nozarē ražotu efektīvākas un drošākas novatoriskas zāles. Saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” kopuzņēmuma IMI2 mērķis ir uzlabot veselības aizsardzību, paātrinot novatorisku zāļu izstrādi un pacientu piekļuvi tām, īpaši jomās, kurās nav apmierinātas medicīniskas vai sabiedrības vajadzības. Šai nolūkā kopuzņēmums veicina sadarbību starp galvenajiem dalībniekiem, kas nodarbojas ar pētījumiem saistībā ar veselības aprūpi, tostarp universitātēm, farmācijas un citu nozaru pārstāvjiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pacientu organizācijām un zāļu regulatoriem (6). |
| --- | --- |

2.

Kopuzņēmuma IMI mērķis saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (5) ir būtiski uzlabot zāļu izstrādes procesa efektivitāti un lietderīgumu, lai ilgtermiņā farmācijas nozarē ražotu efektīvākas un drošākas novatoriskas zāles. Saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” kopuzņēmuma IMI2 mērķis ir uzlabot veselības aizsardzību, paātrinot novatorisku zāļu izstrādi un pacientu piekļuvi tām, īpaši jomās, kurās nav apmierinātas medicīniskas vai sabiedrības vajadzības. Šai nolūkā kopuzņēmums veicina sadarbību starp galvenajiem dalībniekiem, kas nodarbojas ar pētījumiem saistībā ar veselības aprūpi, tostarp universitātēm, farmācijas un citu nozaru pārstāvjiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pacientu organizācijām un zāļu regulatoriem (6).

| 3. | Kopuzņēmuma dibinātāji ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Eiropas Komisija, un Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (EFPIA). Programmai var pievienoties arī citi locekļi un asociētie partneri. |
| --- | --- |

3.

Kopuzņēmuma dibinātāji ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Eiropas Komisija, un Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (EFPIA). Programmai var pievienoties arī citi locekļi un asociētie partneri.

| 4. | ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā IMI tā saimniecisko izdevumu segšanai un pētniecībai ir viens miljards EUR, kuru finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta. ES finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā IMI2 saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” nepārsniedz 1,638 miljardus EUR, no tiem ne vairāk kā 1,425 miljardi EUR atbilst farmācijas nozares ieguldījumam (7) un ne vairāk kā 213 miljoni EUR – to uzņēmumu ieguldījumiem, kuri pievienojas kopuzņēmumam IMI2 kā asociētie partneri. Kopuzņēmuma locekļi vienādās daļās sedz saimnieciskos izdevumus (kas kopuzņēmumam IMI2 nedrīkst pārsniegt 85,2 miljonus EUR). |
| --- | --- |

4.

ES maksimālais ieguldījums kopuzņēmumā IMI tā saimniecisko izdevumu segšanai un pētniecībai ir viens miljards EUR, kuru finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta. ES finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā IMI2 saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” nepārsniedz 1,638 miljardus EUR, no tiem ne vairāk kā 1,425 miljardi EUR atbilst farmācijas nozares ieguldījumam (7) un ne vairāk kā 213 miljoni EUR – to uzņēmumu ieguldījumiem, kuri pievienojas kopuzņēmumam IMI2 kā asociētie partneri. Kopuzņēmuma locekļi vienādās daļās sedz saimnieciskos izdevumus (kas kopuzņēmumam IMI2 nedrīkst pārsniegt 85,2 miljonus EUR).

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 5. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

5.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  6. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | Kopuzņēmuma IMI2 gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (8) un ziņojumus par budžeta izpildi (9) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

6.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

Kopuzņēmuma IMI2 gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (8) un ziņojumus par budžeta izpildi (9) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 7. | Saskaņā ar 16. un 22. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 110/2014 (10) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (11); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

7.

Saskaņā ar 16. un 22. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 110/2014 (10) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (11); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 8. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (12) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

8.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (12) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 9. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

9.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 10. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 11. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 12. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

12.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 13. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

13.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Budžeta izpilde

| 14. | Kopuzņēmuma 2014. gada budžetā bija iekļauti 223 miljoni EUR saistību apropriācijām un 171 miljons EUR maksājumu apropriācijām. Kopējais izpildes rādītājs bija 92,4 % (2013. gadā – 99,5 %) saistību apropriācijām un 73,9 % (2013. gadā – 97,5 %) maksājumu apropriācijām. |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmuma 2014. gada budžetā bija iekļauti 223 miljoni EUR saistību apropriācijām un 171 miljons EUR maksājumu apropriācijām. Kopējais izpildes rādītājs bija 92,4 % (2013. gadā – 99,5 %) saistību apropriācijām un 73,9 % (2013. gadā – 97,5 %) maksājumu apropriācijām.

| 15. | Pamatdarbību jomā izpildes rādītājs saistību apropriācijām bija 93 %, bet maksājumu apropriācijām – 74 % (13). Tomēr saistību apropriācijas bija uzņemtas vispārīgi, proti, līdz 2014. gada beigām nebija parakstīts neviens atbilstošs dotācijas nolīgums. |
| --- | --- |

15.

Pamatdarbību jomā izpildes rādītājs saistību apropriācijām bija 93 %, bet maksājumu apropriācijām – 74 % (13). Tomēr saistību apropriācijas bija uzņemtas vispārīgi, proti, līdz 2014. gada beigām nebija parakstīts neviens atbilstošs dotācijas nolīgums.

Daudzgadu finansējums

| 16. | Pēc priekšlikumu konkursiem, kas saistībā ar Septīto pamatprogrammu tika organizēti 2008.–2013. gadā, tika parakstīti dotācijas nolīgumi par kopā 897 miljoniem EUR – šī summa ir 93 % no maksimālā ES ieguldījuma Kopuzņēmumā pētniecības darbībām. |
| --- | --- |

16.

Pēc priekšlikumu konkursiem, kas saistībā ar Septīto pamatprogrammu tika organizēti 2008.–2013. gadā, tika parakstīti dotācijas nolīgumi par kopā 897 miljoniem EUR – šī summa ir 93 % no maksimālā ES ieguldījuma Kopuzņēmumā pētniecības darbībām.

CITI JAUTĀJUMI

Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas

| 17. | Pamatdarbības ex ante pārbaudes saistībā ar deklarēto projektu izmaksu atmaksu nebija pietiekami dokumentētas turpmāk uzskaitītajās sevišķi nozīmīgās jomās.






  a) | Ex ante kontroles veidlapās, ko izmantoja kopuzņēmuma projektu zinātniskie koordinatori, galvenā uzmanība tika pievērsta administratīvajai atbilstībai, nevis pamatdarbību atbilstībai, jo tajās nebija skaidri noteikts un komentēts ne projekta statuss (turpinās, turpinās ar grūtībām, apturēts/anulēts), ne nodevumi (nav atrunu, atrunas ar skaidrojuma pieprasījumu, būtiskas atrunas). |
| --- | --- | --- |

17.

Pamatdarbības ex ante pārbaudes saistībā ar deklarēto projektu izmaksu atmaksu nebija pietiekami dokumentētas turpmāk uzskaitītajās sevišķi nozīmīgās jomās.

a)

Ex ante kontroles veidlapās, ko izmantoja kopuzņēmuma projektu zinātniskie koordinatori, galvenā uzmanība tika pievērsta administratīvajai atbilstībai, nevis pamatdarbību atbilstībai, jo tajās nebija skaidri noteikts un komentēts ne projekta statuss (turpinās, turpinās ar grūtībām, apturēts/anulēts), ne nodevumi (nav atrunu, atrunas ar skaidrojuma pieprasījumu, būtiskas atrunas).

| b) | Maksājums tika veikts, lai gan nebija ne oficiāla nodevumu saraksta, ko akceptējis projekta zinātniskais koordinators, ne atsauces uz koordinatora veiktu nodevumu novērtējumu. |
| --- | --- |

b)

Maksājums tika veikts, lai gan nebija ne oficiāla nodevumu saraksta, ko akceptējis projekta zinātniskais koordinators, ne atsauces uz koordinatora veiktu nodevumu novērtējumu.

Tiesiskais regulējums

| 18. | Kopuzņēmuma IMI2 finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 7. jūlijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (14) un ņemot vērā prasības, kas ietvertas Padomes Regulā (ES) Nr. 557/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu IMI2. |
| --- | --- |

18.

Kopuzņēmuma IMI2 finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 7. jūlijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (14) un ņemot vērā prasības, kas ietvertas Padomes Regulā (ES) Nr. 557/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu IMI2.

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

| 19. | Komisijas iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2014. gada janvārī pabeidza projektu uzraudzības un pamatdarbības rezultātu paziņošanas revīziju kopuzņēmumā IMI. 2015. gada aprīlī visi ieteikumi bija atrisināti, izmantojot pasākumus, par kuriem bija panākta vienošanās (15). IRD uzrauga rīcības plāna īstenošanu, un ir sagaidāms, ka 2015. gadā tiks veikts novērtējums saistībā ar ieteikumu slēgšanu. |
| --- | --- |

19.

Komisijas iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2014. gada janvārī pabeidza projektu uzraudzības un pamatdarbības rezultātu paziņošanas revīziju kopuzņēmumā IMI. 2015. gada aprīlī visi ieteikumi bija atrisināti, izmantojot pasākumus, par kuriem bija panākta vienošanās (15). IRD uzrauga rīcības plāna īstenošanu, un ir sagaidāms, ka 2015. gadā tiks veikts novērtējums saistībā ar ieteikumu slēgšanu.

| 20. | Turklāt 2015. gada sākumā tika pabeigtas divas revīzijas: viena attiecās uz pamatdarbības izdevumu ex ante pārbaudēm, bet otra – uz riska novērtējumu. Kopuzņēmums IMI ir atrisinājis ieteikumu par ex ante pārbaudēm, izmantojot rīcības plānu, ko apstiprināja IRD. |
| --- | --- |

20.

Turklāt 2015. gada sākumā tika pabeigtas divas revīzijas: viena attiecās uz pamatdarbības izdevumu ex ante pārbaudēm, bet otra – uz riska novērtējumu. Kopuzņēmums IMI ir atrisinājis ieteikumu par ex ante pārbaudēm, izmantojot rīcības plānu, ko apstiprināja IRD.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

| 21. | Attiecībā uz projektu pētījumu rezultātu uzraudzību un ziņošanu (16) kopuzņēmums IMI izmanto pats savus rīkus, ar kuriem tas integrē savus pētniecības rezultātus Komisijas vispārējā ziņošanas sistēmā. Pirmo reizi jaunākajā Komisijas 2015. gada martā publicētajā uzraudzības ziņojumā par 7. pamatprogrammu (17) ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma IMI darbībām (18). Attiecībā uz kvalitatīvajiem datiem papildus informācijai, kas pieejama kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, tas reizi sešos mēnešos sagatavo bibliometrisku analīzi par notiekošajiem projektiem (19), kuras mērķis ir salīdzināt kopuzņēmuma atbalstīto projektu publicēto pētījumu rezultātus ar rezultātiem, kas iegūti citās atlasītās publiskā un privātā sektora partnerībās. Kopuzņēmums IMI ir izstrādājis arī galvenos rezultatīvos rādītājus dažādiem projektu sasniegumu aspektiem un tos izmanto, lai mērītu projektu virzību. |
| --- | --- |

21.

Attiecībā uz projektu pētījumu rezultātu uzraudzību un ziņošanu (16) kopuzņēmums IMI izmanto pats savus rīkus, ar kuriem tas integrē savus pētniecības rezultātus Komisijas vispārējā ziņošanas sistēmā. Pirmo reizi jaunākajā Komisijas 2015. gada martā publicētajā uzraudzības ziņojumā par 7. pamatprogrammu (17) ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma IMI darbībām (18). Attiecībā uz kvalitatīvajiem datiem papildus informācijai, kas pieejama kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, tas reizi sešos mēnešos sagatavo bibliometrisku analīzi par notiekošajiem projektiem (19), kuras mērķis ir salīdzināt kopuzņēmuma atbalstīto projektu publicēto pētījumu rezultātus ar rezultātiem, kas iegūti citās atlasītās publiskā un privātā sektora partnerībās. Kopuzņēmums IMI ir izstrādājis arī galvenos rezultatīvos rādītājus dažādiem projektu sasniegumu aspektiem un tos izmanto, lai mērītu projektu virzību.

| 22. | Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteikts, ka pētījumu rezultāti ir īpaši jāuzrauga, pamatojoties uz kvantitatīviem un – atbilstīgos gadījumos – kvalitatīviem pierādījumiem, tostarp ir jānovērtē virzība, izmantojot rezultātu rādītājus (20). Lai ievērotu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktās prasības un sekmīgāk izplatītu Septītās pamatprogrammas pētījumu rezultātus, ir cik vien iespējams jāpastiprina kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība (21), īpašu uzmanību pievēršot kopuzņēmuma IMI datu ciešākai integrēšanai Komisijas sistēmās. |
| --- | --- |

22.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteikts, ka pētījumu rezultāti ir īpaši jāuzrauga, pamatojoties uz kvantitatīviem un – atbilstīgos gadījumos – kvalitatīviem pierādījumiem, tostarp ir jānovērtē virzība, izmantojot rezultātu rādītājus (20). Lai ievērotu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktās prasības un sekmīgāk izplatītu Septītās pamatprogrammas pētījumu rezultātus, ir cik vien iespējams jāpastiprina kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība (21), īpašu uzmanību pievēršot kopuzņēmuma IMI datu ciešākai integrēšanai Komisijas sistēmās.

Interešu konflikti

| 23. | Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopēju veidni. Pagaidām paliek spēkā kopuzņēmuma IMI procedūra. |
| --- | --- |

23.

Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopēju veidni. Pagaidām paliek spēkā kopuzņēmuma IMI procedūra.

Komisijas otrais starpposma novērtējums

| 24. | Valdi iepazīstināja ar Komisijas veikto otro starpposma novērtējumu 2013. gada 29. oktobrī. Tika ierosināta ieteikumu izpildes pēcpārbaude, un dažas galvenās darbības (22) tika iekļautas 2014. gada īstenošanas plānā. Izpilddirektors regulāri atskaitījās Valdei par darbību īstenošanu. Pašlaik tiek ieviesti ieteikumi saistībā ar kopuzņēmuma IMI2 izveidi (23), un ir izstrādāti plāni, lai programmu birojs varētu īstenot līdz 2015. gada beigām veikto darbību konsolidētu pēcpārbaudi un novērtējumu. |
| --- | --- |

24.

Valdi iepazīstināja ar Komisijas veikto otro starpposma novērtējumu 2013. gada 29. oktobrī. Tika ierosināta ieteikumu izpildes pēcpārbaude, un dažas galvenās darbības (22) tika iekļautas 2014. gada īstenošanas plānā. Izpilddirektors regulāri atskaitījās Valdei par darbību īstenošanu. Pašlaik tiek ieviesti ieteikumi saistībā ar kopuzņēmuma IMI2 izveidi (23), un ir izstrādāti plāni, lai programmu birojs varētu īstenot līdz 2015. gada beigām veikto darbību konsolidētu pēcpārbaudi un novērtējumu.

Šo ziņojumu 2015. gada 6. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (OV L 30, 4.2.2008., 38. lpp.).

1

(2)  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 557/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (OV L 169, 7.6.2014., 54. lpp.).

2

(3)  Šajā ziņojumā lietots nosaukums “kopuzņēmums IMI”, ja vien nav skaidri jānošķir abas programmas.

3

IMI

(4)  Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.); šī pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam apvieno visu ES finansējumu, kas atvēlēts pētniecībai un inovācijām.

4

(5)  Septītā pamatprogramma, kuru pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.), apvieno visas ES pētniecības iniciatīvas, un tai ir nozīmīga loma izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanā.

5

(6)  Kopuzņēmuma kompetence, darbības un pieejamie resursi ir apkopoti pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

6

pielikumā

(7)  Regulas (ES) Nr. 557/2014 Pielikuma 13. panta 3. punktā ir noteikts: “Kopuzņēmuma IMI2 darbības izmaksas sedz no šādiem ieguldījumiem: a) Savienības finansiālais ieguldījums; b) ieguldījums natūrā, kuru sniedz dalībnieki, kas nav Savienība, un asociētie partneri (..) un kas sastāv no izmaksām, kuras tiem radušās, īstenojot netiešās darbības (..), atskaitot kopuzņēmuma IMI2 ieguldījumu un jebkuru citu Savienības ieguldījumu šādu izmaksu segšanā.”

7

IMI2

IMI2

(8)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm un citi paskaidrojumi.

8

(9)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem, kā arī citi paskaidrojumi.

9

(10)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

10

(11)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

11

IPSAS

IAS

IFRS

(12)  Regula (ES) Nr. 110/2014, 47. pants.

12

(13)  Administratīvajiem izdevumiem 2014. gadam bija pieejamas apropriācijas 8,9 miljonu EUR apmērā. Kopuzņēmuma IMI izpildes rādītājs saistību apropriācijām bija 84 %, bet maksājumu apropriācijām – 70 %.

13

IMI

(14)  Regula (ES) Nr. 110/2014.

14

(15)  Pasākumos ietilpst divi ieteikumi, kas klasificēti kā ļoti svarīgi un kas attiecas uz mērķu un galveno rezultatīvo rādītāju izstrādes pārskatīšanu un ziņošanu par tiem un uz projektu uzraudzības un IT sistēmu pastiprināšanu, lai uzlabotu ziņošanu. Vēl turpinās dažas darbības saistībā ar pēdējo ieteikumu.

15

(16)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu, 21. punkts (OV C 452, 16.12.2014., 67. lpp.).

16

(17)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

17

(18)  Eiropas Komisijas uzraudzības ziņojumā šī informācija ir iekļauta apkopotajos skaitļos, kuros ietilpst informācija arī par pārējām kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm.

18

(19)  http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/BibliometricsReport5.pdf

19

(20)  Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, 31. pants, un Padomes Lēmums 2013/743/ES (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), II pielikums “Rezultātu rādītāji”.

20

(21)  Sk. Eiropas Komisijas gada progresa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par kopīgo tehnoloģiju ierosmju kopuzņēmumu darbībām (COM(2013) 935).

21

(22)  Piemēram, komunikāciju stratēģijas pārskatīšana, sociāli ekonomiskās ietekmes iekļaušana galvenajos rezultātu rādītājos, nozares un īpaši MVU lielāka iesaiste, elastīgāka pieeja uzaicinājumu publicēšanā un tādu ieguldījumu natūrā izmantošana, kuru izcelsme ir ārpus ES.

22

(23)  Piemēram, tādu ražošanas nozaru pārstāvju iesaistīšana, kas pārstāv citas ar veselības aprūpi saistītas jomas, elastīgāka un pārredzamāka pārvaldība.

23

---

PIELIKUMS

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  Izvilkumi no Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. panta | Savienība var izveidot kopuzņēmumus vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu Savienības pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas.
  Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem 187. pantā minētos noteikumus.
  Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem noteikumus, kas minēti 183., 184. un 185. pantā. Lai pieņemtu papildprogrammas, vajadzīga attiecīgo dalībvalstu vienošanās. |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 557/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (OV L 169, 7.6.2014., 54. lpp.). | Mērķi

  Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (ES) Nr. 557/2014 kopuzņēmuma IMI2 mērķi ir šādi:






  a) | saskaņā ar 25. pantu Regulā (ES) Nr. 1291/2013 atbalstīt tādu pirmskonkurences pētniecības un inovācijas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuriem ir stratēģiski svarīga nozīme Savienības konkurētspējā un rūpnieciskajā līderībā, vai risināt īpašas sabiedrības problēmas, jo īpaši kā aprakstīts Lēmuma 2013/743/ES I pielikuma II un III daļā, un jo īpaši centienus uzlabot Eiropas pilsoņu veselību un labklājību; |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

Izvilkumi no Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. panta

Savienība var izveidot kopuzņēmumus vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu Savienības pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas.

Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem 187. pantā minētos noteikumus.

Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem noteikumus, kas minēti 183., 184. un 185. pantā. Lai pieņemtu papildprogrammas, vajadzīga attiecīgo dalībvalstu vienošanās.

Kopuzņēmuma kompetence

Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 557/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (OV L 169, 7.6.2014., 54. lpp.).

Mērķi

Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (ES) Nr. 557/2014 kopuzņēmuma IMI2 mērķi ir šādi:

a)

saskaņā ar 25. pantu Regulā (ES) Nr. 1291/2013 atbalstīt tādu pirmskonkurences pētniecības un inovācijas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuriem ir stratēģiski svarīga nozīme Savienības konkurētspējā un rūpnieciskajā līderībā, vai risināt īpašas sabiedrības problēmas, jo īpaši kā aprakstīts Lēmuma 2013/743/ES I pielikuma II un III daļā, un jo īpaši centienus uzlabot Eiropas pilsoņu veselību un labklājību;

| b) | palīdzēt sasniegt kopīgo tehnoloģiju ierosmes inovatīvu zāļu jomā mērķus, jo īpaši:






  i) | uzlabot panākumu rādītājus Pasaules Veselības organizācijas noteikto prioritāro zāļu klīniskajos pētījumos; |
| --- | --- | --- |

b)

palīdzēt sasniegt kopīgo tehnoloģiju ierosmes inovatīvu zāļu jomā mērķus, jo īpaši:

i)

uzlabot panākumu rādītājus Pasaules Veselības organizācijas noteikto prioritāro zāļu klīniskajos pētījumos;

| ii) | ja iespējams, saīsināt laikposmu līdz klīniskās koncepcijas pierādīšanai zāļu izstrādē, piemēram, attiecībā uz vēzi, imunoloģiskām, elpceļu, neiroloģiskām un neirodeģeneratīvām slimībām; |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams, saīsināt laikposmu līdz klīniskās koncepcijas pierādīšanai zāļu izstrādē, piemēram, attiecībā uz vēzi, imunoloģiskām, elpceļu, neiroloģiskām un neirodeģeneratīvām slimībām;

| iii) | izstrādāt jaunas terapijas slimībām, attiecībā uz kurām pastāv būtiskas neizpildītas vajadzības, piemēram, Alcheimera slimību, un ierobežoti tirgus stimuli, piemēram, rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

iii)

izstrādāt jaunas terapijas slimībām, attiecībā uz kurām pastāv būtiskas neizpildītas vajadzības, piemēram, Alcheimera slimību, un ierobežoti tirgus stimuli, piemēram, rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem;

| iv) | izstrādāt diagnostikas un ārstēšanas bioloģiskos marķierus slimībām, kas nepārprotami ir saistītas ar klīnisko nozīmīgumu un ko apstiprinājušas regulējošās iestādes; |
| --- | --- |

iv)

izstrādāt diagnostikas un ārstēšanas bioloģiskos marķierus slimībām, kas nepārprotami ir saistītas ar klīnisko nozīmīgumu un ko apstiprinājušas regulējošās iestādes;

| v) | mazināt vakcīnu kandidātu neefektivitātes rādītājus III posma klīniskajos pētījumos, ieviešot jaunus bioloģiskos marķierus sākotnējām iedarbīguma un drošuma pārbaudēm; |
| --- | --- |

v)

mazināt vakcīnu kandidātu neefektivitātes rādītājus III posma klīniskajos pētījumos, ieviešot jaunus bioloģiskos marķierus sākotnējām iedarbīguma un drošuma pārbaudēm;

| vi) | uzlabot pašreizējo zāļu izstrādes procesu, sniedzot atbalstu tādu rīku, standartu un pieeju izstrādei, kas ļauj novērtēt reglamentētu veselības produktu iedarbīgumu, drošumu un kvalitāti. |
| --- | --- |

vi)

uzlabot pašreizējo zāļu izstrādes procesu, sniedzot atbalstu tādu rīku, standartu un pieeju izstrādei, kas ļauj novērtēt reglamentētu veselības produktu iedarbīgumu, drošumu un kvalitāti.

Pārvaldība

Kopuzņēmumam IMI2 ir šādas pārvaldības struktūras: i) Valde, ii) izpilddirektors, iii) zinātniskā komiteja; iv) valstu pārstāvju grupa un v) ieinteresēto personu forums. Valde var izveidot citas padomdevējas grupas.

Valdē ietilpst 10 locekļi, kas vienlīdzīgi pārstāv abus kopuzņēmuma locekļus, proti, Eiropas Savienību (ko pārstāv Eiropas Komisija) un Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federāciju (EFPIA). Valde uzņemas vispārēju atbildību par kopuzņēmuma IMI2 stratēģisko virzību un darbībām un uzrauga tā pasākumu īstenošanu.

Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas atbild par kopuzņēmuma IMI2 pārvaldību ikdienā saskaņā ar valdes lēmumiem; viņu atbalsta programmu birojs. Izpilddirektors ir kopuzņēmuma IMI2 juridiskais pārstāvis un izpilda kopuzņēmuma budžetu.

Zinātniskā komiteja, valstu pārstāvju grupa un ieinteresēto personu forums ir kopuzņēmuma IMI2 padomdevējas struktūras.

Valdes izveidotā stratēģiskās vadības grupa nodrošina kopuzņēmuma IMI2 darba koordināciju dažās stratēģiskās jomās un strādā pie tā, lai jaunu tēmu izstrāde būtu pārredzamāka un efektīvāka.

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Budžets

22 3 2 94  603 EUR saistībām

17 0 8 01  250 EUR maksājumiem

Šajās summās ir iekļautas apropriācijas, kās pārnestas no 2013. gada, kā arī pārskatītās summas pēc kopuzņēmuma IMI2 izveides 2014. gada 27. jūnijā.

Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī

No štatu sarakstā paredzētajām 37 amata vietām (29 pagaidu darbinieki un 8 līgumdarbinieki) bija aizpildītas 34. 80 % no šiem resursiem ir tieši piešķirti pamatdarbību atbalstam.

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. kopuzņēmuma IMI 2014. gada darbības pārskatu – www.imi.europa.eu

Avots: kopuzņēmuma IMI2 sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDES

Pamatojoties uz pozitīvo atzinumu par pārskatu ticamību

Pamatojoties uz pozitīvo atzinumu par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

11. un 12. punkts

Kopuzņēmums IMI pauž gandarījumu par Palātas pozitīvo secinājumu attiecībā uz pārskatu ticamību, kā arī par gada pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Kopuzņēmums IMI ir apņēmies pārvaldīt savu finansējumu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un uz uzticēšanos balstītu pieeju projektu dalībniekiem, vienlaikus nodrošinot pienācīgu kontroli un pārskatatbildību. Šī līdzsvarotā pieeja arī palīdzēs nodrošināt sekmīgu IMI projektu iznākumu, jo daudzi no tiem jau dod ievērojamus vai daudzsološus rezultātus, kas kalpo pacientiem un sabiedrībai kopumā.

Budžeta izpilde

15. punkts

Visi astoņi dotāciju nolīgumi, kas atbilst otrajam uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus kopuzņēmumam IMI2, tika parakstīti 2015. gada pirmajā ceturksnī.

Galvenie kontroles mehānismi un pārraudzības sistēmas

17. punkts

Ex ante pārbaudes saistībā ar deklarēto projektu izmaksām tiks pastiprinātas saskaņā ar ieteikumiem un rīcības plānu, kas bija saskaņots ar Komisijas Iekšējās revīzijas dienestu (IAS).

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

20. punkts

Rīcības plāns ir izstrādāts, un par to 2015. gada 6. martā ir paziņots Iekšējās revīzijas dienestam. Iekšējās revīzijas dienests piedāvātos pasākumus ir atzinis par atbilstošiem. Rīcības plānu īsteno IMI.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

22. punkts

Iekšējās revīzijas dienesta uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un projektu dati ir nosūtīti, un kopš 2013. gada septembra tie ir pieejami datubāzē CORDA. Pamatojoties uz deleģēšanas nolīgumu starp Eiropas Komisiju un kopuzņēmumu IMI2, tiek gatavota turpmāka IMI2 informācijas sistēmu integrācija attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un projektu pārvaldību. To plānots pabeigt līdz 2016. gada sākumam.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/70

---

ZIŅOJUMS

par SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi

(2015/C 422/08)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-5. | 71 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 6. | 71 |
| Ticamības deklarācija | 7.-14. | 72 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 12. | 73 |
| Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 13. | 73 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 15.-18. | 73 |
| 2014. gada budžeta izpilde | 15.-16. | 73 |
| Daudzpusējais pamatnolīgums | 17.-18. | 73 |
| Citi jautājumi | 19.-21. | 73 |
| Tiesiskais regulējums | 19. | 73 |
| Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests | 20.-21. | 73 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 22.-26. | 74 |
| Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem | 22.-24. | 74 |
| Interešu konflikti | 25. | 74 |
| Komisijas otrais starpposma novērtējums | 26. | 74 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-5.

71

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

6.

71

Ticamības deklarācija

7.-14.

72

Atzinums par pārskatu ticamību

12.

73

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

13.

73

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

15.-18.

73

2014. gada budžeta izpilde

15.-16.

73

Daudzpusējais pamatnolīgums

17.-18.

73

Citi jautājumi

19.-21.

73

Tiesiskais regulējums

19.

73

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

20.-21.

73

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

22.-26.

74

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

22.-24.

74

Interešu konflikti

25.

74

Komisijas otrais starpposma novērtējums

26.

74

IEVADS

| 1. | SESAR kopuzņēmumu (Kopuzņēmums), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada februārī (1), lai vadītu Vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpētes projekta (SESAR) tehnoloģisko komponentu. SESAR kopuzņēmums sāka patstāvīgu darbību 2007. gada 10. augustā. Padome 2014. gada jūnijā (2) grozīja sākotnējo regulu un pagarināja Kopuzņēmuma darbības laiku līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.

SESAR kopuzņēmumu (Kopuzņēmums), kurš atrodas Briselē, izveidoja 2007. gada februārī (1), lai vadītu Vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpētes projekta (SESAR) tehnoloģisko komponentu. SESAR kopuzņēmums sāka patstāvīgu darbību 2007. gada 10. augustā. Padome 2014. gada jūnijā (2) grozīja sākotnējo regulu un pagarināja Kopuzņēmuma darbības laiku līdz 2024. gada 31. decembrim.

| 2. | SESAR projekta mērķis ir modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) Eiropā, un tajā ir trīs fāzes:






  — | definēšanas fāze (2004.–2007.g.), kuru vadīja Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol) un līdzfinansēja no Eiropas Savienības budžeta ar Eiropas komunikāciju tīkla transporta programmas starpniecību. Šajā fāzē tika izstrādāts Eiropas ATM ģenerālplāns, kurā ir definēts nākamās paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu saturs, izstrāde un izvēršana, |
| --- | --- | --- |

2.

SESAR projekta mērķis ir modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) Eiropā, un tajā ir trīs fāzes:

—

definēšanas fāze (2004.–2007.g.), kuru vadīja Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol) un līdzfinansēja no Eiropas Savienības budžeta ar Eiropas komunikāciju tīkla transporta programmas starpniecību. Šajā fāzē tika izstrādāts Eiropas ATM ģenerālplāns, kurā ir definēts nākamās paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu saturs, izstrāde un izvēršana,

| — | izstrādes fāze divos posmos (1. posms no 2008. līdz 2016. gadam, ko finansē no 2008.–2013. g. plānošanas perioda līdzekļiem, un 2. posms – pagarināts līdz 2024. gadam un ilgs no 2016. līdz 2024. gadam), kuru vada SESAR kopuzņēmums un kuras laikā radīs jaunas tehnoloģiskās sistēmas, komponentus un darbības procedūras saskaņā ar Eiropas ATM ģenerālplānu, |
| --- | --- |

—

izstrādes fāze divos posmos (1. posms no 2008. līdz 2016. gadam, ko finansē no 2008.–2013. g. plānošanas perioda līdzekļiem, un 2. posms – pagarināts līdz 2024. gadam un ilgs no 2016. līdz 2024. gadam), kuru vada SESAR kopuzņēmums un kuras laikā radīs jaunas tehnoloģiskās sistēmas, komponentus un darbības procedūras saskaņā ar Eiropas ATM ģenerālplānu,

| — | izvēršanas fāzē (2014.–2024. g.) vadību pārņems nozares pārstāvji un ieinteresētās personas, lai plaši ražotu un īstenotu jauno gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) infrastruktūru. |
| --- | --- |

—

izvēršanas fāzē (2014.–2024. g.) vadību pārņems nozares pārstāvji un ieinteresētās personas, lai plaši ražotu un īstenotu jauno gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) infrastruktūru.

| 3. | Saskaņā ar Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (3) Padome uzticēja Kopuzņēmumam turpināt pētniecību un inovāciju saistībā ar gaisa satiksmes pārvaldību un it īpaši – saistībā ar koordinētu pieeju Vienotās Eiropas gaisa telpas kontekstā, lai sasniegtu formulētos darbības rezultātu mērķus. SESAR II programmu “Apvārsnis 2020” ietvaros sāks īstenot 2015. gada otrajā pusē, un tās nosaukums būs “SESAR 2020”. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (3) Padome uzticēja Kopuzņēmumam turpināt pētniecību un inovāciju saistībā ar gaisa satiksmes pārvaldību un it īpaši – saistībā ar koordinētu pieeju Vienotās Eiropas gaisa telpas kontekstā, lai sasniegtu formulētos darbības rezultātu mērķus. SESAR II programmu “Apvārsnis 2020” ietvaros sāks īstenot 2015. gada otrajā pusē, un tās nosaukums būs “SESAR 2020”.

| 4. | Kopuzņēmumu veidoja kā publiskā un privātā sektora partnerību. Kopuzņēmumu dibināja Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), kuru savukārt pārstāv tās aģentūra. Pēc tam, kad tika publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību, par Kopuzņēmuma dalībniekiem kļuva 15 aeronavigācijas nozares publiskie un privātie uzņēmumi. Tie ir lidaparātu ražotāji, lidostu un lidaparātu aprīkojuma ražotāji, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un lidostu pārstāvji. |
| --- | --- |

4.

Kopuzņēmumu veidoja kā publiskā un privātā sektora partnerību. Kopuzņēmumu dibināja Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), kuru savukārt pārstāv tās aģentūra. Pēc tam, kad tika publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību, par Kopuzņēmuma dalībniekiem kļuva 15 aeronavigācijas nozares publiskie un privātie uzņēmumi. Tie ir lidaparātu ražotāji, lidostu un lidaparātu aprīkojuma ražotāji, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un lidostu pārstāvji.

| 5. | SESAR I programmas izstrādes fāzei atvēlētais budžets ir 2  100 miljoni EUR, un to vienādās daļās veido ES, Eurocontrol un iesaistīto publiskā un privātā sektora partneru finansējums. ES ieguldījumu finansē no Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un no Eiropas komunikāciju tīkla transporta programmas, bet “SESAR 2020” – no programmas “Apvārsnis 2020”. Apmēram 90 % no Eurocontrol un citu ieinteresēto personu līdzdalības ir ieguldījums natūrā. |
| --- | --- |

5.

SESAR I programmas izstrādes fāzei atvēlētais budžets ir 2  100 miljoni EUR, un to vienādās daļās veido ES, Eurocontrol un iesaistīto publiskā un privātā sektora partneru finansējums. ES ieguldījumu finansē no Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un no Eiropas komunikāciju tīkla transporta programmas, bet “SESAR 2020” – no programmas “Apvārsnis 2020”. Apmēram 90 % no Eurocontrol un citu ieinteresēto personu līdzdalības ir ieguldījums natūrā.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 6. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

6.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  7. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja






  a) | SESAR kopuzņēmuma gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (4) un ziņojumus par budžeta izpildi (5) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

7.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja

a)

SESAR kopuzņēmuma gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (4) un ziņojumus par budžeta izpildi (5) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 8. | Saskaņā ar 39. un 50. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1271/2013 (6) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (7); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

8.

Saskaņā ar 39. un 50. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1271/2013 (6) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (7); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 9. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (8) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

9.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (8) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 10. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

10.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 11. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 12. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

12.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 13. | Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

13.

Palāta uzskata, ka 2014. gada 31. decembrī slēgtā gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 14. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

14.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

2014. gada budžeta izpilde

| 15. | Sākotnējais un galīgais 2014. gada budžets ietvēra attiecīgi 12,4 miljonus EUR un 13,1 miljonu EUR saistību apropriācijām un 116,4 miljonus EUR un 121,9 miljonus EUR maksājumu apropriācijām. |
| --- | --- |

15.

Sākotnējais un galīgais 2014. gada budžets ietvēra attiecīgi 12,4 miljonus EUR un 13,1 miljonu EUR saistību apropriācijām un 116,4 miljonus EUR un 121,9 miljonus EUR maksājumu apropriācijām.

| 16. | Saistību apropriāciju izlietojums bija 99,4 % (2013. gadā – 99,6 %). Maksājumu apropriāciju izlietojums bija 79,8 % (2013. gadā – 94,4 %) tāpēc, ka trim no 15 dalībniekiem atlika ikgadējo izdevumu deklarāciju maksājumu no 2014. gada nogales uz 2015. gada sākumu. |
| --- | --- |

16.

Saistību apropriāciju izlietojums bija 99,4 % (2013. gadā – 99,6 %). Maksājumu apropriāciju izlietojums bija 79,8 % (2013. gadā – 94,4 %) tāpēc, ka trim no 15 dalībniekiem atlika ikgadējo izdevumu deklarāciju maksājumu no 2014. gada nogales uz 2015. gada sākumu.

Daudzpusējais pamatnolīgums

| 17. | SESAR kopuzņēmuma izstrādes fāzes laikā līdz 2014. gada 31. decembrim 16 dalībnieki (tostarp Eurocontrol) nodarbojās ar projektiem saskaņā ar programmu pasākumiem, kuros bija iesaistītas vairāk nekā 100 privātās un publiskās struktūras un apakšlīguma slēdzēji. No 369 SESAR programmas projektiem, ko īsteno saskaņā ar ceturto daudzpusējā pamatnolīguma grozījumu, 348 (94 %) tika īstenoti vai bija pabeigti. |
| --- | --- |

17.

SESAR kopuzņēmuma izstrādes fāzes laikā līdz 2014. gada 31. decembrim 16 dalībnieki (tostarp Eurocontrol) nodarbojās ar projektiem saskaņā ar programmu pasākumiem, kuros bija iesaistītas vairāk nekā 100 privātās un publiskās struktūras un apakšlīguma slēdzēji. No 369 SESAR programmas projektiem, ko īsteno saskaņā ar ceturto daudzpusējā pamatnolīguma grozījumu, 348 (94 %) tika īstenoti vai bija pabeigti.

| 18. | No 556 miljoniem EUR līdzfinansējuma ieguldījuma, ko Eiropas Savienība un Eurocontrol maksā pārējiem 15 dalībniekiem saskaņā ar ceturto daudzpusējā pamatnolīguma grozījumu (kopš 2014. gada 1. janvāra), ir uzņemtas saistības 100 % apmērā, un līdz 2014. gada 31. decembrim bija izmaksāti 66 % (369 miljoni EUR), savukārt atlikušos 34 % (187 miljoni EUR) ir paredzēts izmaksāt līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

18.

No 556 miljoniem EUR līdzfinansējuma ieguldījuma, ko Eiropas Savienība un Eurocontrol maksā pārējiem 15 dalībniekiem saskaņā ar ceturto daudzpusējā pamatnolīguma grozījumu (kopš 2014. gada 1. janvāra), ir uzņemtas saistības 100 % apmērā, un līdz 2014. gada 31. decembrim bija izmaksāti 66 % (369 miljoni EUR), savukārt atlikušos 34 % (187 miljoni EUR) ir paredzēts izmaksāt līdz 2017. gada 31. decembrim.

CITI JAUTĀJUMI

Tiesiskais regulējums

| 19. | Kopuzņēmuma finanšu noteikumus 2014.–2020. plānošanas periodam Valde pieņēma 2015. gada 25. jūnijā (9). |
| --- | --- |

19.

Kopuzņēmuma finanšu noteikumus 2014.–2020. plānošanas periodam Valde pieņēma 2015. gada 25. jūnijā (9).

Iekšējā revīzija un Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

| 20. | Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūrvienība (IRS) veica revīzijas saistībā ar cilvēkresursiem/pieņemšanu darbā un ABAC sistēmas darbplūsmas apstiprināšanas validēšanu, kā arī veica citus ticamības apliecināšanas un konsultēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

20.

Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūrvienība (IRS) veica revīzijas saistībā ar cilvēkresursiem/pieņemšanu darbā un ABAC sistēmas darbplūsmas apstiprināšanas validēšanu, kā arī veica citus ticamības apliecināšanas un konsultēšanas pakalpojumus.

| 21. | IRS veica riska pārvaldības revīziju, kam sekoja riska novērtējums. Revīzijas rezultātā tika formulēti trīs ieteikumi (10), un tie tika pieņemti. Rīcības plāns tiek īstenots. |
| --- | --- |

21.

IRS veica riska pārvaldības revīziju, kam sekoja riska novērtējums. Revīzijas rezultātā tika formulēti trīs ieteikumi (10), un tie tika pieņemti. Rīcības plāns tiek īstenots.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

| 22. | Attiecībā uz uzraudzību un ziņošanu par projektu pētījumu rezultātiem (11) Kopuzņēmums izmanto pats savu sistēmu un rīkus datu vākšanai un SESAR dalībnieku un partneru izstrādāto pamatdarbības un tehnoloģisko pilnveidojumu rezultātu izplatīšanai (12). Šie rezultāti tiek paziņoti Kopuzņēmuma tīmekļa vietnē (13), ikgadējos informatīvajos ziņojumos un gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz uzraudzību un ziņošanu par projektu pētījumu rezultātiem (11) Kopuzņēmums izmanto pats savu sistēmu un rīkus datu vākšanai un SESAR dalībnieku un partneru izstrādāto pamatdarbības un tehnoloģisko pilnveidojumu rezultātu izplatīšanai (12). Šie rezultāti tiek paziņoti Kopuzņēmuma tīmekļa vietnē (13), ikgadējos informatīvajos ziņojumos un gada darbības pārskatos.

| 23. | Komisija 2014. gada 5. decembrī izveidoja jaunu SESAR darbības rezultātu izvēršanas struktūrvienību – SESAR Deployment Manager (SDM) (14), lai nodrošinātu, ka jaunās tehnoloģijas un risinājumi, kas jau pārbaudīti un validēti SESAR kopuzņēmuma pētniecības un izstrādes posmos, tiek ieviesti ikdienas darbībās. SDM pārziņā ir risinājumu uzraudzība un ziņošana par to ieviešanu. |
| --- | --- |

23.

Komisija 2014. gada 5. decembrī izveidoja jaunu SESAR darbības rezultātu izvēršanas struktūrvienību – SESAR Deployment Manager (SDM) (14), lai nodrošinātu, ka jaunās tehnoloģijas un risinājumi, kas jau pārbaudīti un validēti SESAR kopuzņēmuma pētniecības un izstrādes posmos, tiek ieviesti ikdienas darbībās. SDM pārziņā ir risinājumu uzraudzība un ziņošana par to ieviešanu.

| 24. | Kopuzņēmums pašlaik gatavo visaptverošu ziņojumu par pabeigto projektu radītajiem sociālekonomiskajiem ieguvumiem, kā arī informāciju par visu SESAR dalībnieku ieguldījumu programmā. Sagaidāms, ka šis ziņojums būs pabeigts 2015. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

24.

Kopuzņēmums pašlaik gatavo visaptverošu ziņojumu par pabeigto projektu radītajiem sociālekonomiskajiem ieguvumiem, kā arī informāciju par visu SESAR dalībnieku ieguldījumu programmā. Sagaidāms, ka šis ziņojums būs pabeigts 2015. gada otrajā pusē.

Interešu konflikti

| 25. | Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopīgu veidni. Pagaidām paliek spēkā SESAR procedūra. |
| --- | --- |

25.

Komisija izstrādā kopuzņēmumiem kopīgu veidni. Pagaidām paliek spēkā SESAR procedūra.

Komisijas otrais starpposma novērtējums

| 26. | Pēc tam, kad Komisija bija veikusi otro starpposma novērtējumu (15), Valde 2014. gada oktobrī un decembrī (16) apsprieda un pieņēma īpašus pasākumus (17) abu novērtējumā sniegto ieteikumu izpildei. Šie pasākumi tiek īstenoti un to izpildes gaita tiek uzraudzīta. |
| --- | --- |

26.

Pēc tam, kad Komisija bija veikusi otro starpposma novērtējumu (15), Valde 2014. gada oktobrī un decembrī (16) apsprieda un pieņēma īpašus pasākumus (17) abu novērtējumā sniegto ieteikumu izpildei. Šie pasākumi tiek īstenoti un to izpildes gaita tiek uzraudzīta.

Šo ziņojumu 2015. gada 6. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2008 (OV L 352, 31.12.2008., 12. lpp.).

1

SESAR

(2)  Padomes 2014. gada 16. jūnija Regula (ES) Nr. 721/2014, ar kuru Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), groza attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības termiņa pagarināšanu līdz 2024. gadam (OV L 192, 1.7.2014., 1. lpp.).

2

SESAR

(3)  Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.); šī pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam apvieno visu ES finansējumu, kas atvēlēts pētniecībai un inovācijai.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par finanšu rezultātiem, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm un citi paskaidrojumi.

4

(5)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem, kā arī citi paskaidrojumi.

5

(6)  Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).

6

(7)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

7

IPSAS

IAS

IFRS

(8)  Regula (ES) Nr. 1271/2013, 107. pants.

8

(9)  Kopuzņēmuma Valde šos noteikumus pieņēma pēc tam, kad 2015. gada 4. jūnijā Komisija pieņēma Komisijas īstenošanas lēmumu, ar kuru Kopuzņēmuma finanšu noteikumos pieļauj atkāpes no Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013, un šie noteikumi stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī.

9

(10)  Šie trīs ieteikumi attiecās uz i) koncepciju (risku sasaiste ar mērķiem), ii) efektīvu darbību un iii) vadības īstenoto pārraudzību un ziņošanu.

10

(11)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu, 21. punkts (OV C 452, 16.12.2014., 58. lpp.).

11

(12)  SESAR pētniecības un inovāciju projektu rezultātu nosaukums ir “SESAR Solutions” jeb SESAR risinājumi. Risinājumi (Solutions) ir pamatdarbības un tehnoloģiskie uzlabojumi, ko izstrādājuši SESAR dalībnieki un partneri. Risinājumu mērķis ir dot ieguldījumu Eiropas un pasaules mēroga gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmas modernizēšanā nolūkā parādīt skaidrus biznesa ieguvumus ATM nozarei, ja šos risinājumus efektīvi īsteno.

12

SESAR

SESAR Solutions

SESAR

Solutions

SESAR

ATM

ATM

(13)  http://www.sesarju.eu/solutions

13

(14)  SESAR Deployment Manager ir struktūrvienība, kas sinhronizē un koordinē Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas modernizāciju Eiropas Komisijas pārraudzībā. SDM izveidoja saskaņā ar partnerības pamatnolīgumu ar EK, un tā ir no SESAR kopuzņēmuma atsevišķa struktūrvienība. SESAR kopuzņēmums un SESAR Deployment Manager (SDM) formāli ir Vienotās Eiropas gaisa telpas iniciatīvas viena un tā paša SESAR projekta divi pīlāri.

14

SESAR Deployment Manager

SDM

SESAR

SESAR

SESAR Deployment Manager

SDM

SESAR

(15)  Palātas īpašais ziņojums par 2013. gadu, 26. punkts.

15

(16)  Par Programmas slēgšanas pārvaldības (PCM) plāna sagatavošanu un īstenošanas pārvaldību notika vienošanās trijās Programmas slēgšanas grupas sanāksmēs un trijās Programmas slēgšanas sanāksmēs, kas notika no 2014. gada oktobra līdz 2015. gada martam.

16

PCM

(17)  Konkrēti, jauna komunikācijas stratēģija un Programmas slēgšanas pārvaldības plāns (PCM plāns).

17

PCM

---

PIELIKUMS

SESAR kopuzņēmums (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (187. un 188. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem paredz Kopienas ieguldījumu, lai izveidotu ilgtermiņa valsts un privātu partnerību kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, kuras var īstenot ar kopuzņēmumu starpniecību Līguma 187. panta nozīmē.
  Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido SESAR kopuzņēmumu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2008 (OV L 352, 31.12.2008.).
  Padomes 2014. gada 16. jūnija Regula (ES) Nr. 721/2014, ar kuru Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), groza attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības termiņa pagarināšanu līdz 2024. gadam. |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2008) | Mērķi

  Kopuzņēmums ir iecerēts, lai modernizētu Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu, koordinējot un sakopojot vienuviet visu attiecīgo pētniecību un izstrādi Savienībā. Tas atbild par gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) ģenerālplāna īstenošanu un tam uzticēti šādi uzdevumi:






  — | organizēt un koordinēt SESAR projekta izstrādes fāzes darbības saskaņā ar Eurocontrol vadītā projekta definēšanas fāzē sagatavoto ATM ģenerālplānu, vienotā struktūrā apvienojot un apsaimniekojot valstu un privātā sektora atvēlēto finansējumu, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(187. un 188. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem paredz Kopienas ieguldījumu, lai izveidotu ilgtermiņa valsts un privātu partnerību kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā, kuras var īstenot ar kopuzņēmumu starpniecību Līguma 187. panta nozīmē.

Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido SESAR kopuzņēmumu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2008 (OV L 352, 31.12.2008.).

Padomes 2014. gada 16. jūnija Regula (ES) Nr. 721/2014, ar kuru Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), groza attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības termiņa pagarināšanu līdz 2024. gadam.

Kopuzņēmuma kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2008)

Mērķi

Kopuzņēmums ir iecerēts, lai modernizētu Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu, koordinējot un sakopojot vienuviet visu attiecīgo pētniecību un izstrādi Savienībā. Tas atbild par gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) ģenerālplāna īstenošanu un tam uzticēti šādi uzdevumi:

—

organizēt un koordinēt SESAR projekta izstrādes fāzes darbības saskaņā ar Eurocontrol vadītā projekta definēšanas fāzē sagatavoto ATM ģenerālplānu, vienotā struktūrā apvienojot un apsaimniekojot valstu un privātā sektora atvēlēto finansējumu,

| — | nodrošināt SESAR izstrādes fāzes darbībām vajadzīgos līdzekļus saskaņā ar ATM ģenerālplānu, |
| --- | --- |

—

nodrošināt SESAR izstrādes fāzes darbībām vajadzīgos līdzekļus saskaņā ar ATM ģenerālplānu,

| — | nodrošināt, lai tajā iesaistītos Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības nozarē ieinteresētās puses, konkrēti: aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, gaisa telpas izmantotāji, profesionālā personāla apvienības, lidostas un ražotāji, kā arī atbilstīgās zinātniskās iestādes vai attiecīgā zinātnieku apvienība, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai tajā iesaistītos Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības nozarē ieinteresētās puses, konkrēti: aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, gaisa telpas izmantotāji, profesionālā personāla apvienības, lidostas un ražotāji, kā arī atbilstīgās zinātniskās iestādes vai attiecīgā zinātnieku apvienība,

| — | organizēt tehnisku pētniecības un izstrādes, apstiprināšanas un izpētes darbu, kas jāveic tā pakļautībā, nepieļaujot darbību sadrumstalotību, |
| --- | --- |

—

organizēt tehnisku pētniecības un izstrādes, apstiprināšanas un izpētes darbu, kas jāveic tā pakļautībā, nepieļaujot darbību sadrumstalotību,

| — | nodrošināt ar kopīgu, ATM ģenerālplānā attiecīgi apzinātu ražojumu izstrādi saistītu darbību uzraudzību un vajadzības gadījumā organizēt īpašus konkursus. |
| --- | --- |

—

nodrošināt ar kopīgu, ATM ģenerālplānā attiecīgi apzinātu ražojumu izstrādi saistītu darbību uzraudzību un vajadzības gadījumā organizēt īpašus konkursus.

Pārvaldība

(Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2008)

Valde

Valdes pienākumos ietilpst šādi uzdevumi:

| a) | pieņemt Padomes apstiprināto ATM ģenerālplānu saskaņā ar regulas 1. panta 2. punktu un apstiprināt priekšlikumus par tā grozījumiem; |
| --- | --- |

a)

pieņemt Padomes apstiprināto ATM ģenerālplānu saskaņā ar regulas 1. panta 2. punktu un apstiprināt priekšlikumus par tā grozījumiem;

| b) | izstrādāt pamatnostādnes un pieņemt SESAR projekta izstrādes fāzes īstenošanai vajadzīgus lēmumus, kā arī kontrolēt visa projekta īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt pamatnostādnes un pieņemt SESAR projekta izstrādes fāzes īstenošanai vajadzīgus lēmumus, kā arī kontrolēt visa projekta īstenošanu;

| c) | apstiprināt regulas 16. panta 1. punktā minēto Kopuzņēmuma darba programmu un gada darba programmas, kā arī gada budžetu, arī izstrādāt štatu sarakstu; |
| --- | --- |

c)

apstiprināt regulas 16. panta 1. punktā minēto Kopuzņēmuma darba programmu un gada darba programmas, kā arī gada budžetu, arī izstrādāt štatu sarakstu;

| d) | atļaut sarunu sākšanu un pieņemt lēmumus par jaunu dalībnieku uzņemšanu, kā arī par attiecīgiem nolīgumiem, kas minēti regulas 1. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

d)

atļaut sarunu sākšanu un pieņemt lēmumus par jaunu dalībnieku uzņemšanu, kā arī par attiecīgiem nolīgumiem, kas minēti regulas 1. panta 3. punktā;

| e) | pārraudzīt ar Kopuzņēmumu noslēgto dalībnieku nolīgumu izpildi; |
| --- | --- |

e)

pārraudzīt ar Kopuzņēmumu noslēgto dalībnieku nolīgumu izpildi;

| f) | iecelt izpilddirektoru un atbrīvot viņu no amata, apstiprināt organizācijas struktūru, kā arī uzraudzīt izpilddirektora darbu; |
| --- | --- |

f)

iecelt izpilddirektoru un atbrīvot viņu no amata, apstiprināt organizācijas struktūru, kā arī uzraudzīt izpilddirektora darbu;

| g) | pieņemt lēmumus par summām un procedūrām, kā dalībniekiem veikt finanšu iemaksas un izvērtēt iemaksas natūrā; |
| --- | --- |

g)

pieņemt lēmumus par summām un procedūrām, kā dalībniekiem veikt finanšu iemaksas un izvērtēt iemaksas natūrā;

| h) | pieņemt Kopuzņēmuma finanšu noteikumus; |
| --- | --- |

h)

pieņemt Kopuzņēmuma finanšu noteikumus;

| i) | apstiprināt gada pārskatus un bilances; |
| --- | --- |

i)

apstiprināt gada pārskatus un bilances;

| j) | apstiprināt gada pārskatu par SESAR projekta izstrādes fāzes progresu un finanšu stāvokli, kā minēts regulas 16. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

j)

apstiprināt gada pārskatu par SESAR projekta izstrādes fāzes progresu un finanšu stāvokli, kā minēts regulas 16. panta 2. punktā;

| k) | pieņemt lēmumus par Komisijai iesniedzamiem priekšlikumiem saistībā ar Kopuzņēmuma paplašināšanu vai likvidāciju; |
| --- | --- |

k)

pieņemt lēmumus par Komisijai iesniedzamiem priekšlikumiem saistībā ar Kopuzņēmuma paplašināšanu vai likvidāciju;

| l) | izstrādāt procedūras, kā piešķirt piekļuves tiesības Kopuzņēmuma īpašumā esošiem materiāliem un nemateriāliem aktīviem, kā arī nodot tādus aktīvus; |
| --- | --- |

l)

izstrādāt procedūras, kā piešķirt piekļuves tiesības Kopuzņēmuma īpašumā esošiem materiāliem un nemateriāliem aktīviem, kā arī nodot tādus aktīvus;

| m) | noteikt ATM ģenerālplāna īstenošanai vajadzīgo līgumu piešķiršanas noteikumus un procedūras, arī īpašas procedūras interešu konfliktu gadījumiem; |
| --- | --- |

m)

noteikt ATM ģenerālplāna īstenošanai vajadzīgo līgumu piešķiršanas noteikumus un procedūras, arī īpašas procedūras interešu konfliktu gadījumiem;

| n) | pieņemt lēmumus par Komisijas ierosinātiem Statūtu grozījumiem saskaņā ar regulas 24. pantu; |
| --- | --- |

n)

pieņemt lēmumus par Komisijas ierosinātiem Statūtu grozījumiem saskaņā ar regulas 24. pantu;

| o) | īstenot citas pilnvaras un veikt citas funkcijas, arī dibināt attiecīgas palīgstruktūras, kas var būt vajadzīgas SESAR projekta izstrādes fāzē; |
| --- | --- |

o)

īstenot citas pilnvaras un veikt citas funkcijas, arī dibināt attiecīgas palīgstruktūras, kas var būt vajadzīgas SESAR projekta izstrādes fāzē;

| p) | izstrādāt mehānismus regulas 8. panta īstenošanai. |
| --- | --- |

p)

izstrādāt mehānismus regulas 8. panta īstenošanai.

Izpilddirektors

Izpilddirektors pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi, piešķirto pilnvaru robežās.

Iekšējā revīzija

Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments, ES Padome un Kopuzņēmuma Valde

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

SESAR kopuzņēmuma 2014. gada galīgie pārskati

Budžets

1 3 1 19  600 EUR saistībām

12 1 9 42  760 EUR maksājumiem

Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī

2014. gada pamatdarbības budžetā ir paredzēts štatu saraksts ar 39 pagaidu darbiniekiem un trīs norīkotiem valstu ekspertiem. Kopā tās ir 42 amata vietas, no kurām 2014. gada beigās bija aizpildītas 37 vietas:

| — | 31 pagaidu darbinieks (ārēja pieņemšana darbā); |
| --- | --- |

—

31 pagaidu darbinieks (ārēja pieņemšana darbā);

| — | 1 darbinieks, ko Kopuzņēmuma dalībnieki norīkojuši saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 219/2007 8. pantu, |
| --- | --- |

—

1 darbinieks, ko Kopuzņēmuma dalībnieki norīkojuši saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 219/2007 8. pantu,

| — | 3 līgumdarbinieki, |
| --- | --- |

—

3 līgumdarbinieki,

| — | 2 norīkotie valstu eksperti. |
| --- | --- |

—

2 norīkotie valstu eksperti.

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

pamatdarbībām: 20

administrācijā un palīgdarbos: 16

dažādiem uzdevumiem: 1

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. Kopuzņēmuma 2014. gada darbības pārskatu – http://www.sesarju.eu/

Avots: SESAR kopuzņēmuma sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDE

Kopuzņēmums ir ņēmis vērā Palātas ziņojumu.

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/80 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/80

---

ZIŅOJUMS

par kopuzņēmuma ECSEL finanšu gada pārskatiem laikposmā no 2014. gada 27. jūnija līdz 2014. gada 31. decembrim ar Kopuzņēmuma atbildēm

(2015/C 422/09)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Ievads | 1.-4. | 81 |
| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 5. | 81 |
| Ticamības deklarācija | 6.-17. | 81 |
| Atzinums par pārskatu ticamību | 11. | 82 |
| Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 12.-15. | 83 |
| Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību | 16. | 83 |
| Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību | 18. | 83 |
| Budžeta izpilde | 18. | 83 |
| Citi jautājumi | 19.-24. | 83 |
| Tiesiskais regulējums | 19. | 83 |
| Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem | 20.-21. | 84 |
| Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude | 22.-24. | 84 |

Punkts

Lappuse

Ievads

1.-4.

81

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

5.

81

Ticamības deklarācija

6.-17.

81

Atzinums par pārskatu ticamību

11.

82

Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

12.-15.

83

Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

16.

83

Komentāri par budžeta un finanšu pārvaldību

18.

83

Budžeta izpilde

18.

83

Citi jautājumi

19.-24.

83

Tiesiskais regulējums

19.

83

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

20.-21.

84

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

22.-24.

84

IEVADS

| 1. | Kopuzņēmums kopīgo tehnoloģiju ierosmes “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” īstenošanai (kopuzņēmums ECSEL), kurš atrodas Briselē, tika izveidots 2014. gada maijā (1) saskaņā ar Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2) uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim. Kopuzņēmums ECSEL aizstāj un turpina kopuzņēmumus ENIAC un ARTEMIS, kuri tika izveidoti ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 un kuru darbība tika oficiāli izbeigta 2014. gada 26. jūnijā. Kopuzņēmums ECSEL sāka patstāvīgu darbību 2014. gada 27. jūnijā. |
| --- | --- |

1.

Kopuzņēmums kopīgo tehnoloģiju ierosmes “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” īstenošanai (kopuzņēmums ECSEL), kurš atrodas Briselē, tika izveidots 2014. gada maijā (1) saskaņā ar Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2) uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim. Kopuzņēmums ECSEL aizstāj un turpina kopuzņēmumus ENIAC un ARTEMIS, kuri tika izveidoti ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 un kuru darbība tika oficiāli izbeigta 2014. gada 26. jūnijā. Kopuzņēmums ECSEL sāka patstāvīgu darbību 2014. gada 27. jūnijā.

| 2. | Kopuzņēmuma ECSEL mērķis ir sniegt ieguldījumu spēcīgas un globālā mērogā konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstībā Savienībā. Tas tiecas arī nodrošināt elektronisko komponentu un sistēmu pieejamību galvenajiem tirgiem un sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanai, kā arī saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā. Visbeidzot, tā mērķis ir saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un palielinātu publiskā atbalsta efektivitāti, novēršot centienu nevajadzīgu dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot dalību pētniecībā un inovācijā iesaistītajiem dalībniekiem (3). |
| --- | --- |

2.

Kopuzņēmuma ECSEL mērķis ir sniegt ieguldījumu spēcīgas un globālā mērogā konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstībā Savienībā. Tas tiecas arī nodrošināt elektronisko komponentu un sistēmu pieejamību galvenajiem tirgiem un sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanai, kā arī saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā. Visbeidzot, tā mērķis ir saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un palielinātu publiskā atbalsta efektivitāti, novēršot centienu nevajadzīgu dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot dalību pētniecībā un inovācijā iesaistītajiem dalībniekiem (3).

| 3. | ECSEL kopuzņēmuma dibinātāji ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, ECSEL iesaistītās valstis (Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) un privāti locekļi, ko pārstāv AENEAS, ARTEMIS–IA un EPoSS asociācijas, kuras pārstāv uzņēmumus un citas pētniecības organizācijas, kas darbojas iegulto un kiberfizisko sistēmu, viedo integrēto sistēmu, kā arī mikroelektronikas un nanoelektronikas jomās. |
| --- | --- |

3.

ECSEL kopuzņēmuma dibinātāji ir Eiropas Savienība, kuru pārstāv Komisija, ECSEL iesaistītās valstis (Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) un privāti locekļi, ko pārstāv AENEAS, ARTEMIS–IA un EPoSS asociācijas, kuras pārstāv uzņēmumus un citas pētniecības organizācijas, kas darbojas iegulto un kiberfizisko sistēmu, viedo integrēto sistēmu, kā arī mikroelektronikas un nanoelektronikas jomās.

| 4. | Saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ES maksimālais ieguldījums ECSEL kopuzņēmumā būs 1  185 miljoni EUR. Vismaz līdzvērtīgu summu sniegs ECSEL iesaistītās valstis. Privāto locekļu devums sasniegs vismaz 2  340 miljonus EUR. Administratīvās izmaksas pilnībā segs no finanšu ieguldījumiem, turpretī pamatdarbības izmaksas – no ES un ECSEL iesaistīto valstu finanšu ieguldījumiem, kā arī no privāto locekļu ieguldījumiem natūrā. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ES maksimālais ieguldījums ECSEL kopuzņēmumā būs 1  185 miljoni EUR. Vismaz līdzvērtīgu summu sniegs ECSEL iesaistītās valstis. Privāto locekļu devums sasniegs vismaz 2  340 miljonus EUR. Administratīvās izmaksas pilnībā segs no finanšu ieguldījumiem, turpretī pamatdarbības izmaksas – no ES un ECSEL iesaistīto valstu finanšu ieguldījumiem, kā arī no privāto locekļu ieguldījumiem natūrā.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

| 5. | Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze. |
| --- | --- |

5.

Palātas izmantotā revīzijas pieeja ietver analītiskas revīzijas procedūras, darījumu pārbaudes Kopuzņēmuma līmenī un pārraudzības un kontroles sistēmu galveno kontroles mehānismu novērtēšanu. To papildina citu revidentu darbā gūtie pierādījumi (atbilstīgos gadījumos) un vadības apliecinājumu analīze.

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA









  6. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | ECSEL kopuzņēmuma gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (4) un ziņojumus par budžeta izpildi (5) par laikposmu no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim; un |
| --- | --- | --- |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

6.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

ECSEL kopuzņēmuma gada pārskatus, kuri ietver finanšu pārskatus (4) un ziņojumus par budžeta izpildi (5) par laikposmu no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| 7. | Saskaņā ar 16. un 22. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 110/2014 (6) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (7); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

7.

Saskaņā ar 16. un 22. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 110/2014 (6) vadība ir atbildīga par Kopuzņēmuma gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība saistībā ar Kopuzņēmuma gada pārskatiem ietver tādas iekšējās kontroles sistēmas izveidi, ieviešanu un uzturēšanu, kas ļauj sagatavot un patiesi izklāstīt finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas; izraudzīties un izmantot piemērotas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (7); veikt konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Direktors apstiprina Kopuzņēmuma gada pārskatus pēc tam, kad Kopuzņēmuma grāmatvedis tos ir sagatavojis, izmantojot visu pieejamo informāciju, un tiem pievienojis paskaidrojumu, kurā cita starpā ir apliecinājis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Kopuzņēmuma finanšu stāvokli.

| b) | Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

Vadības atbildība saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam nozīmē izveidot, ieviest un uzturēt efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu, ietverot pienācīgu pārraudzību un piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, ja vajadzīgs, tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai.

Revidenta atbildība

| 8. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (8) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

8.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, Eiropas Parlamentam un Padomei (8) sagatavot deklarāciju par gada pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veic revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka Kopuzņēmuma gada pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka tiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 9. | Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

9.

Revīzija ietver procedūras, ar kurām iegūst revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izraudzītās procedūras ir atkarīgas no revidenta profesionālā sprieduma, kurš balstās uz novērtējumu par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Novērtējot minēto risku, revidents ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, kā arī pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ieviestas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai, un pēc tam izstrādā konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 10. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās ticamības deklarāciju.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 11. | Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli laikposmā no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā periodā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Kopuzņēmuma pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli laikposmā no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā noslēgtajā periodā, kā to nosaka Kopuzņēmuma finanšu noteikumi un Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Pamatojums atzinumam ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 12. | Kopuzņēmums ECSEL pārņēma kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC projektus. Maksājumi, ko saskaņā ar šiem projektiem veica kopuzņēmums ECSEL un kas veikti no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim saskaņā ar izmaksu apliecinājumiem, kurus izsniegušas dalībvalstu finansēšanas iestādes, bija 12,6 miljoni EUR, kas ir 48 % no kopējiem Kopuzņēmuma veiktajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

12.

Kopuzņēmums ECSEL pārņēma kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC projektus. Maksājumi, ko saskaņā ar šiem projektiem veica kopuzņēmums ECSEL un kas veikti no 2014. gada 27. jūnija līdz 31. decembrim saskaņā ar izmaksu apliecinājumiem, kurus izsniegušas dalībvalstu finansēšanas iestādes, bija 12,6 miljoni EUR, kas ir 48 % no kopējiem Kopuzņēmuma veiktajiem maksājumiem.

| 13. | Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC bija noslēguši administratīvos nolīgumus ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm, un šie nolīgumi ir spēkā arī pēc abu kopuzņēmumu apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL. Saskaņā ar nolīgumu noteikumiem minēto maksājumu ex post revīzija ir deleģēta finansēšanas iestādēm, kuras veiks revīzijas Kopuzņēmuma vārdā. Kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC ex post revīzijas stratēģija lielā mērā pamatojās uz dalībvalstu finansēšanas iestādēm attiecībā uz projektu izmaksu deklarāciju revīziju (9). |
| --- | --- |

13.

Kopuzņēmumi ARTEMIS un ENIAC bija noslēguši administratīvos nolīgumus ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm, un šie nolīgumi ir spēkā arī pēc abu kopuzņēmumu apvienošanās kopuzņēmumā ECSEL. Saskaņā ar nolīgumu noteikumiem minēto maksājumu ex post revīzija ir deleģēta finansēšanas iestādēm, kuras veiks revīzijas Kopuzņēmuma vārdā. Kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC ex post revīzijas stratēģija lielā mērā pamatojās uz dalībvalstu finansēšanas iestādēm attiecībā uz projektu izmaksu deklarāciju revīziju (9).

| 14. | Kaut arī projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, ar šīm iestādēm parakstītajos administratīvajos nolīgumos nebija iekļauti praktiskie pasākumi ex post revīziju veikšanai. |
| --- | --- |

14.

Kaut arī projektu izmaksu deklarāciju revīzija bija uzticēta dalībvalstu finansēšanas iestādēm, ar šīm iestādēm parakstītajos administratīvajos nolīgumos nebija iekļauti praktiskie pasākumi ex post revīziju veikšanai.

| 15. | No dalībvalstu finansēšanas iestādēm saņemtie revīzijas ziņojumi aptvēra aptuveni 61 % izmaksu (2015. gada aprīļa dati), kas saistās ar pabeigtajiem projektiem. Taču ECSEL kopuzņēmums nenovērtēja šo revīziju kvalitāti. Palāta novērtēja revīzijas stratēģiju, tostarp triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumus, un atzina, ka šo iestāžu izmantotā metodoloģija Kopuzņēmumam neļauj aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne atlikušo kļūdu īpatsvaru saistībā ar projektiem, kas sākti kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC darbības laikā. Tāpēc nav iespējams secināt, vai ARTEMIS un ENIAC projektu ex post revīzijas darbojas efektīvi un vai šis svarīgais kontroles mehānisms sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

15.

No dalībvalstu finansēšanas iestādēm saņemtie revīzijas ziņojumi aptvēra aptuveni 61 % izmaksu (2015. gada aprīļa dati), kas saistās ar pabeigtajiem projektiem. Taču ECSEL kopuzņēmums nenovērtēja šo revīziju kvalitāti. Palāta novērtēja revīzijas stratēģiju, tostarp triju dalībvalstu finansēšanas iestāžu revīzijas ziņojumus, un atzina, ka šo iestāžu izmantotā metodoloģija Kopuzņēmumam neļauj aprēķināt ne ticamu svērto kļūdu īpatsvaru, ne atlikušo kļūdu īpatsvaru saistībā ar projektiem, kas sākti kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC darbības laikā. Tāpēc nav iespējams secināt, vai ARTEMIS un ENIAC projektu ex post revīzijas darbojas efektīvi un vai šis svarīgais kontroles mehānisms sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Atzinums ar iebildēm par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 16. | Palāta uzskata, ka, izņemot ietekmi, ko varētu radīt jautājumi, kuri aprakstīti atzinumu ar iebildēm pamatojošajā 12.–15. punktā, Kopuzņēmuma 2014. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

16.

Palāta uzskata, ka, izņemot ietekmi, ko varētu radīt jautājumi, kuri aprakstīti atzinumu ar iebildēm pamatojošajā 12.–15. punktā, Kopuzņēmuma 2014. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 17. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

17.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

Budžeta izpilde

| 18. | Sākotnējais 2014. gada pamatdarbības budžets bija 138,2 miljoni EUR saistību apropriācijās un 71,3 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. Gada beigās Valde pieņēma budžeta grozījumus, ar kuriem saistību apropriācijas palielināja līdz 158,2 miljoniem EUR. Pamatdarbības saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 99,7 %. Tomēr saistību apropriācijas bija uzņemtas vispārīgi, proti, līdz šim nav parakstīts neviens atbilstošs dotāciju nolīgums. |
| --- | --- |

18.

Sākotnējais 2014. gada pamatdarbības budžets bija 138,2 miljoni EUR saistību apropriācijās un 71,3 miljoni EUR maksājumu apropriācijās. Gada beigās Valde pieņēma budžeta grozījumus, ar kuriem saistību apropriācijas palielināja līdz 158,2 miljoniem EUR. Pamatdarbības saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 99,7 %. Tomēr saistību apropriācijas bija uzņemtas vispārīgi, proti, līdz šim nav parakstīts neviens atbilstošs dotāciju nolīgums.

CITI JAUTĀJUMI

Tiesiskais regulējums

| 19. | Kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 3. jūlijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (10) un ņemot vērā prasības, kas ietvertas Padomes Regulā (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL. |
| --- | --- |

19.

Kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumus pieņēma 2014. gada 3. jūlijā, pamatojoties uz finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (10) un ņemot vērā prasības, kas ietvertas Padomes Regulā (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL.

Uzraudzība un ziņošana par projektu pētījumu rezultātiem

| 20. | Kopuzņēmums ECSEL turpinās tās informācijas un dokumentācijas publicēšanu, kas attiecas uz abu priekšteču iesāktajiem projektiem. Kopuzņēmums izmanto pats savus uzraudzības līdzekļus, lai savu pētījumu rezultātus integrētu Komisijas kopējā ziņošanas sistēmā. Jaunākajā Komisijas sagatavotajā uzraudzības ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, kas publicēts 2015. gada martā (11), ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma ECSEL darbībām (12). Savukārt attiecībā uz kvalitatīvajiem datiem kopuzņēmumam ECSEL papildus informācijai, ko tas sniedz gada darbības pārskatā, vairāk un sistemātiski jāizplata pētījumu rezultāti savā tīmekļa vietnē vai citos īpašos ziņojumos (13). |
| --- | --- |

20.

Kopuzņēmums ECSEL turpinās tās informācijas un dokumentācijas publicēšanu, kas attiecas uz abu priekšteču iesāktajiem projektiem. Kopuzņēmums izmanto pats savus uzraudzības līdzekļus, lai savu pētījumu rezultātus integrētu Komisijas kopējā ziņošanas sistēmā. Jaunākajā Komisijas sagatavotajā uzraudzības ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, kas publicēts 2015. gada martā (11), ir iekļauti kvantitatīvi dati par kopuzņēmuma ECSEL darbībām (12). Savukārt attiecībā uz kvalitatīvajiem datiem kopuzņēmumam ECSEL papildus informācijai, ko tas sniedz gada darbības pārskatā, vairāk un sistemātiski jāizplata pētījumu rezultāti savā tīmekļa vietnē vai citos īpašos ziņojumos (13).

| 21. | Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteikts, ka pētījumu rezultāti ir īpaši jāuzrauga, pamatojoties uz kvantitatīviem un – atbilstīgos gadījumos – kvalitatīviem pierādījumiem, tostarp ir jānovērtē virzība, izmantojot rezultātu rādītājus (14). Lai ievērotu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktās prasības un sekmīgāk izplatītu Septītās pamatprogrammas pētījumu rezultātus, ir jāpastiprina Kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība (15). |
| --- | --- |

21.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteikts, ka pētījumu rezultāti ir īpaši jāuzrauga, pamatojoties uz kvantitatīviem un – atbilstīgos gadījumos – kvalitatīviem pierādījumiem, tostarp ir jānovērtē virzība, izmantojot rezultātu rādītājus (14). Lai ievērotu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktās prasības un sekmīgāk izplatītu Septītās pamatprogrammas pētījumu rezultātus, ir jāpastiprina Kopuzņēmuma un Komisijas sadarbība (15).

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

   (16)

| 22. | Saskaņā ar kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumu 26. pantu Kopuzņēmumam ir jābūt savai iekšējai revīzijai, kuru veic Komisijas iekšējais revidents, un minētajā pantā ir definēta viņa iecelšana, pilnvaras un pienākumi. |
| --- | --- |

22.

Saskaņā ar kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumu 26. pantu Kopuzņēmumam ir jābūt savai iekšējai revīzijai, kuru veic Komisijas iekšējais revidents, un minētajā pantā ir definēta viņa iecelšana, pilnvaras un pienākumi.

| 23. | Turklāt saskaņā ar minēto finanšu noteikumu 28. pantu Valde ir izveidojusi iekšējās revīzijas nodaļu un apstiprinājusi attiecīgo iekšējās revīzijas nolikumu, kurā definēts tās pamatuzdevums, mērķi, kā arī ziņošanas un uzraudzības kārtība. |
| --- | --- |

23.

Turklāt saskaņā ar minēto finanšu noteikumu 28. pantu Valde ir izveidojusi iekšējās revīzijas nodaļu un apstiprinājusi attiecīgo iekšējās revīzijas nolikumu, kurā definēts tās pamatuzdevums, mērķi, kā arī ziņošanas un uzraudzības kārtība.

| 24. | Kopuzņēmums ECSEL ir pieņēmis visaptverošu politikas dokumentu interešu konfliktu novēršanai. |
| --- | --- |

24.

Kopuzņēmums ECSEL ir pieņēmis visaptverošu politikas dokumentu interešu konfliktu novēršanai.

Šo ziņojumu 2015. gada 20. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL (OV L 169, 7.6.2014., 152. lpp.).

1

ECSEL

(2)  Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.); šī pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam apvieno visu ES finansējumu, kas atvēlēts pētniecībai un inovācijām.

2

(3)  Kopuzņēmuma kompetence, darbības un pieejamie resursi ir apkopoti pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

3

pielikumā

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula, pārskats par neto aktīvu pārmaiņām un kopsavilkums par svarīgākajām grāmatvedības metodēm un citi paskaidrojumi.

4

(5)  Tajos ietilpst ziņojumi par budžeta izpildi un kopsavilkums par budžeta principiem, kā arī citi paskaidrojumi.

5

(6)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.

6

(7)  Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja nepieciešams, uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS).

7

IPSAS

IAS

IFRS

(8)  Regula (ES) Nr. 110/2014, 47. pants.

8

(9)  Saskaņā ar ARTEMIS un ENIAC pieņemto ex post revīzijas stratēģiju Kopuzņēmumam vismaz reizi gadā ir jāizvērtē, vai no dalībvalstīm saņemtā informācija sniedz pietiekamu pārliecību par veikto darījumu likumību un pareizību.

9

ARTEMIS un ENIAC

ex post

(10)  Regula (ES) Nr. 110/2014.

10

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

11

(12)  Komisijas uzraudzības ziņojumā šī informācija ir sniegta apkopotās vērtībās līdztekus informācijai par citām kopīgo tehnoloģiju ierosmēm. Saistībā ar ECSEL dati lielākoties attiecas uz programmām, ko sāka ARTEMIS un ENIAC kopuzņēmumi, kurus apvienojot, 2014. gada 27. jūnijā tika izveidots kopuzņēmums ECSEL.

12

ECSEL

ARTEMIS

ENIAC

ECSEL

(13)  2015. gada martā kopuzņēmums ARTEMIS publicēja ziņojumu par darbības ietekmi un rādītājiem.

13

ARTEMIS

(14)  Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, 31. pants, un Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmums 2013/743/ES (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), II pielikums.

14

(15)  Sk. Eiropas Komisijas gada progresa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par kopīgo tehnoloģiju ierosmju kopuzņēmumu darbībām (COM(2013) 935).

15

(16)  Šos apsvērumus Palāta formulēja 2013. gada ziņojumos par ARTEMIS un ENIAC kopuzņēmumiem (OV C 452, 16.12.2014., 8. un 26. lpp.).

16

ARTEMIS

ENIAC

---

PIELIKUMS

Kopuzņēmums ECSEL (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants) | Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL.
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013. |
| --- | --- |
| Kopuzņēmuma kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 561/2014) | Mērķi

  Kopuzņēmumam ECSEL ir šādi mērķi:






  a) | sniegt ieguldījumu Regulas (ES) Nr. 1291/2013, un jo īpaši Lēmuma Nr. 2013/743/ES II daļas īstenošanā; |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants)

Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013.

Kopuzņēmuma kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 561/2014)

Mērķi

Kopuzņēmumam ECSEL ir šādi mērķi:

a)

sniegt ieguldījumu Regulas (ES) Nr. 1291/2013, un jo īpaši Lēmuma Nr. 2013/743/ES II daļas īstenošanā;

| b) | sniegt ieguldījumu spēcīgas un globālā mērogā konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstībā Savienībā; |
| --- | --- |

b)

sniegt ieguldījumu spēcīgas un globālā mērogā konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstībā Savienībā;

| c) | nodrošināt elektronisko komponentu un sistēmu pieejamību galvenajiem tirgiem un sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanai ar mērķi saglabāt Eiropas vadošo pozīciju tehnoloģiju attīstības jomā, pārvarēt plaisu starp pētniecību un tās rezultātu izmantošanu, nostiprināt inovācijas spēju, kā arī nodrošināt ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi Savienībā; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt elektronisko komponentu un sistēmu pieejamību galvenajiem tirgiem un sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanai ar mērķi saglabāt Eiropas vadošo pozīciju tehnoloģiju attīstības jomā, pārvarēt plaisu starp pētniecību un tās rezultātu izmantošanu, nostiprināt inovācijas spēju, kā arī nodrošināt ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi Savienībā;

| d) | saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un palielinātu publiskā atbalsta efektivitāti, novēršot centienu nevajadzīgu dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot pētniecībā un inovācijā iesaistīto dalībnieku dalību; |
| --- | --- |

d)

saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un palielinātu publiskā atbalsta efektivitāti, novēršot centienu nevajadzīgu dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot pētniecībā un inovācijā iesaistīto dalībnieku dalību;

| e) | saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā, tostarp vadošo lomu ražošanas aprīkojuma un materiālu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

e)

saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā, tostarp vadošo lomu ražošanas aprīkojuma un materiālu apstrādes jomā;

| f) | nodrošināt un nostiprināt vadošo pozīciju projektēšanas un sistēmu, tostarp iegulto tehnoloģiju, inženiertehniskās izstrādes jomā; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt un nostiprināt vadošo pozīciju projektēšanas un sistēmu, tostarp iegulto tehnoloģiju, inženiertehniskās izstrādes jomā;

| g) | visām ieinteresētajām personām nodrošināt piekļuvi pasaules līmeņa infrastruktūrai, kas paredzēta elektronisko komponentu, kā arī iegulto/kiberfizisko un viedo sistēmu projektēšanai un ražošanai; un |
| --- | --- |

g)

visām ieinteresētajām personām nodrošināt piekļuvi pasaules līmeņa infrastruktūrai, kas paredzēta elektronisko komponentu, kā arī iegulto/kiberfizisko un viedo sistēmu projektēšanai un ražošanai; un

| h) | izveidot dinamisku ekosistēmu, iesaistot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un tādā veidā nostiprinot pastāvošās kopas un atbalstot jaunu kopu izveidi jaunās daudzsološās jomās. |
| --- | --- |

h)

izveidot dinamisku ekosistēmu, iesaistot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un tādā veidā nostiprinot pastāvošās kopas un atbalstot jaunu kopu izveidi jaunās daudzsološās jomās.

Pārvaldība

Valde ir Kopuzņēmuma pārvaldes struktūrvienība. Programmu biroju vada izpilddirektors. Nozare ir pārstāvēta Privāto locekļu padomē. Komisija, kas pārstāv Savienību, un iesaistītās valstis veido Publisko iestāžu padomi.

Kopuzņēmumam pieejamie resursi 2014. gadā

Budžets

16 0 1 14  500,00 EUR saistībām

10 4 1 44  250,00 EUR maksājumiem

Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī

28 amata vietas štatu sarakstā (14 pagaidu darbinieki un 13 līgumdarbinieki), kā arī viens norīkotais eksperts; no tām bija aizpildītas 26 amata vietas, kas paredzētas pamatdarbībām (13 darbinieki), administrācijai (10 darbinieki) un dažādiem uzdevumiem (3 darbinieki).

Darbības un pakalpojumi 2014. gadā

Sk. kopuzņēmuma ECSEL 2014. gada darbības pārskatu – www.ecsel.eu

Avots: kopuzņēmuma ECSEL sniegtā informācija.

---

KOPUZŅĒMUMA ATBILDES

| 14. | Kopuzņēmums ECSEL ir vienojies ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm Padomes Regulu (EK) Nr. 72/2008 (1) un (EK) Nr. 74/2008 (2) noteiktajos ietvaros par to, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes ir atbildīgas par kopējo izmaksu noteikšanu, pamatojoties uz to dotāciju nolīgumiem “atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām”. Ar šīm Regulām kopuzņēmumam netiek izvirzīta prasība izveidot noteikumus dalībvalstu finansēšanas iestādēm, kā arī tā nepilnvaro kopuzņēmumu veikt pārbaudes un revīzijas dalībvalstu finansēšanas iestādēs. Šie trūkumi tika atzīti un novērsti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL un ar ko pilnvaro kopuzņēmumu piešķirt ES dotācijas, stingri ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās procedūras. |
| --- | --- |

14.

Kopuzņēmums ECSEL ir vienojies ar dalībvalstu finansēšanas iestādēm Padomes Regulu (EK) Nr. 72/2008 (1) un (EK) Nr. 74/2008 (2) noteiktajos ietvaros par to, ka dalībvalstu finansēšanas iestādes ir atbildīgas par kopējo izmaksu noteikšanu, pamatojoties uz to dotāciju nolīgumiem “atbilstīgi to valsts noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atbilstības kritērijiem un citām vajadzīgām finanšu un juridiskajām prasībām”. Ar šīm Regulām kopuzņēmumam netiek izvirzīta prasība izveidot noteikumus dalībvalstu finansēšanas iestādēm, kā arī tā nepilnvaro kopuzņēmumu veikt pārbaudes un revīzijas dalībvalstu finansēšanas iestādēs. Šie trūkumi tika atzīti un novērsti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL un ar ko pilnvaro kopuzņēmumu piešķirt ES dotācijas, stingri ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās procedūras.

| 15. | Kopuzņēmums ECSEL apstiprina, ka tā veiktajos dalībvalstu nodrošināšanas sistēmu paplašinātos novērtējumos tika konstatēts, ka šīs sistēmas var nodrošināt pietiekamu aizsardzību kopuzņēmuma dalībnieku finanšu interesēm. Tomēr, kā to atzīmējusi ERP, dalībvalstu metodoloģijas neļauj aprēķināt nedz svērto kļūdu īpatsvaru, nedz paliekošo kļūdu īpatsvaru ARTEMIS un ENIAC kopuzņēmumu veiktajiem projektiem. Tomēr šis tehnisks trūkums nevar būt par iemeslu ERP negatīvajam atzinumam, bet, saprotams, ir šķērslis darījumu likumības un pareizības apstiprināšanai, neformulējot atrunu. |
| --- | --- |

15.

Kopuzņēmums ECSEL apstiprina, ka tā veiktajos dalībvalstu nodrošināšanas sistēmu paplašinātos novērtējumos tika konstatēts, ka šīs sistēmas var nodrošināt pietiekamu aizsardzību kopuzņēmuma dalībnieku finanšu interesēm. Tomēr, kā to atzīmējusi ERP, dalībvalstu metodoloģijas neļauj aprēķināt nedz svērto kļūdu īpatsvaru, nedz paliekošo kļūdu īpatsvaru ARTEMIS un ENIAC kopuzņēmumu veiktajiem projektiem. Tomēr šis tehnisks trūkums nevar būt par iemeslu ERP negatīvajam atzinumam, bet, saprotams, ir šķērslis darījumu likumības un pareizības apstiprināšanai, neformulējot atrunu.

| 20. | ECSEL tīmekļa vietne tiek pastāvīgi atjaunināta, pievienojot arvien vairāk kvantitatīvu un kvalitatīvu informatīvu materiālu. Turklāt ECSEL pastāvīgi sadarbojas ar Komisijas kompetentajiem dienestiem, īpaši ar Kopējo atbalsta centru (CSC), lai izstrādātu un īstenotu attiecīgos paziņošanas un izplatīšanas instrumentus. |
| --- | --- |

20.

ECSEL tīmekļa vietne tiek pastāvīgi atjaunināta, pievienojot arvien vairāk kvantitatīvu un kvalitatīvu informatīvu materiālu. Turklāt ECSEL pastāvīgi sadarbojas ar Komisijas kompetentajiem dienestiem, īpaši ar Kopējo atbalsta centru (CSC), lai izstrādātu un īstenotu attiecīgos paziņošanas un izplatīšanas instrumentus.

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 72/2008 (2007. gada 20. decembris), ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 74/2008 (2007. gada 20. decembris), ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu

---