# Az Európai Unió L 339/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 339 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. december 24. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 339

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. december 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2453 határozata (2015. december 8.) az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | Módosító jegyzőkönyv az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2454 végrehajtási rendelete (2015. december 23.) a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 224/2014/EU rendelet 17. cikke (1) és (3) bekezdésének végrehajtásáról | 36 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2455 végrehajtási rendelete (2015. december 21.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 40 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2456 végrehajtási rendelete (2015. december 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 42 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2457 határozata (2015. december 16.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország EGF/2015/005 – FI/Computer Programming referenciaszámú kérelme) | 44 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2458 határozata (2015. december 16.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Írország EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámú kérelme) | 46 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/2459 végrehajtási határozata (2015. december 23.) a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/798/KKBP határozat végrehajtásáról | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2460 végrehajtási határozata (2015. december 23.) a Franciaországban előforduló, a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2015) 9818. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Megállapodás az Európai Parlament és az Egységes Szanálási Testület között az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében az Egységes Szanálási Testületre ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól | 58 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/2453 határozata (2015. december 8.) az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

1

Módosító jegyzőkönyv az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz

3

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/2454 végrehajtási rendelete (2015. december 23.) a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 224/2014/EU rendelet 17. cikke (1) és (3) bekezdésének végrehajtásáról

36

*

A Bizottság (EU) 2015/2455 végrehajtási rendelete (2015. december 21.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

40

A Bizottság (EU) 2015/2456 végrehajtási rendelete (2015. december 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

42

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2457 határozata (2015. december 16.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország EGF/2015/005 – FI/Computer Programming referenciaszámú kérelme)

44

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2458 határozata (2015. december 16.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Írország EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámú kérelme)

46

*

A Tanács (KKBP) 2015/2459 végrehajtási határozata (2015. december 23.) a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/798/KKBP határozat végrehajtásáról

48

*

A Bizottság (EU) 2015/2460 végrehajtási határozata (2015. december 23.) a Franciaországban előforduló, a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2015) 9818. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 9818. számú dokumentummal történt)

1

52

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Megállapodás az Európai Parlament és az Egységes Szanálási Testület között az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében az Egységes Szanálási Testületre ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/2453 HATÁROZATA

(2015. december 8.)

az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 115. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/1994 határozatnak (2) megfelelően az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét (a továbbiakban: a módosító jegyzőkönyv) – figyelemmel annak későbbi megkötésére – 2015. október 28-án aláírták. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/1994 határozatnak (2) megfelelően az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét (a továbbiakban: a módosító jegyzőkönyv) – figyelemmel annak későbbi megkötésére – 2015. október 28-án aláírták.

| (2) | A tárgyalások eredményeképpen született módosító jegyzőkönyv hűen tükrözi a Tanács e célból kibocsátott tárgyalási irányelvét, mivel összhangba hozza az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodást (3) (a továbbiakban: a megállapodás) az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Liechtensteini Hercegség tevékenyen részt vettek a standard kidolgozására és végrehajtására irányuló nemzetközi OECD-fórum munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a nemzetközi standard Európai Unió–Liechtensteini Hercegség viszonylatban történő végrehajtásának. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások eredményeképpen született módosító jegyzőkönyv hűen tükrözi a Tanács e célból kibocsátott tárgyalási irányelvét, mivel összhangba hozza az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodást (3) (a továbbiakban: a megállapodás) az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Liechtensteini Hercegség tevékenyen részt vettek a standard kidolgozására és végrehajtására irányuló nemzetközi OECD-fórum munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a nemzetközi standard Európai Unió–Liechtensteini Hercegség viszonylatban történő végrehajtásának.

| (3) | A módosító jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A módosító jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

A módosító jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

(1)   A módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésben előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4).

(2)   A Bizottság értesíti a Liechtensteini Hercegséget és a tagállamokat a módosító jegyzőkönyv eredményeként létrejövő megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint tett értesítésekről.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  2015. december 2-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/1994 határozata (2015. október 26.) az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 290., 2015.11.6., 16. o.).

2

(3)  HL L 379., 2004.12.24., 84. o.

3

(4)  A módosító jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/3

---

MÓDOSÍTÓ JEGYZŐKÖNYV

az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz

AZ EURÓPAI UNIÓ,

és

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG, a továbbiakban: Liechtenstein

a továbbiakban mindkettő: a Szerződő Fél, vagy együttesen: a Szerződő Felek,

TEKINTETTEL az OECD számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standardjának (a továbbiakban: nemzetközi standard) végrehajtása érdekében, olyan együttműködés keretében, amely figyelembe veszi mindkét Szerződő Fél jogos érdekeit,

MIVEL a Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a nemzetközi standard értelmében és az e módosító jegyzőkönyvvel módosított az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) végrehajtása céljából – az egységes alkalmazás érdekében – a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal kötendő OECD-mintamegállapodáshoz és a közös adatszolgáltatási standardhoz fűzött megjegyzéseket kell hivatkozásként vagy értelmezés céljára felhasználni,

MIVEL a Szerződő Felek régóta fennálló és szoros kapcsolatban állnak egymással az adóügyekkel kapcsolatos kölcsönös segítségnyújtás tekintetében, különösen a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelvben (1) meghatározottakkal egyenértékű intézkedések alkalmazásában, és továbbra is e kapcsolatra alapozva elő kívánják mozdítani a nemzetközi adóügyi megfelelést,

MIVEL a Szerződő Felek egy olyan megállapodást kívánnak kötni, amely a kölcsönös automatikus információcserére alapozva előmozdítja a nemzetközi adóügyi megfelelést, a bizalmas jelleg védelme és egyéb védelem biztosítása mellett, beleértve a megosztott információk használatát korlátozó rendelkezéseket,

MIVEL Liechtenstein 1995-ben csatlakozott az Európai Gazdasági Térséghez (EGT),

MIVEL az Európai Unió Tanácsa a homogén kibővített egységes piacról és az Európai Uniónak az Európai Unión kívüli nyugat-európai országokkal fennálló kapcsolatairól szóló, 2014 decemberében elfogadott következtetéseiben megállapította, hogy az elmúlt 20 évben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kulcsfontosságú szerepet töltött be az Unió és az EGT részét képező EFTA-államok közötti gazdasági kapcsolatok és belső piaci integráció előmozdításában,

MIVEL az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás nem érintheti egyfelől a tagállamok, másfelől Liechtenstein ahhoz fűződő jogait, hogy az adóügyi kérdésekben folytatott együttműködéshez kapcsolódó egyéb ügyeket – beleértve a kettős adóztatás kérdéseit – kétoldalúan kezeljék, feltéve, hogy ez nincs hatással az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodásban meghatározott kötelezettségekre,

MIVEL a megállapodás 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatát, amely a megkeresés alapján történő információcserét adócsalásra, illetőleg ahhoz hasonló cselekményre korlátozva írja elő, összhangba kell hozni az OECD adóügyi átláthatóságra és információcserére vonatkozó, e módosító jegyzőkönyv aláírása idején hatályos standardjával. Ez az összhangba hozás nem érintheti annak a lehetőségét, hogy a megállapodás 10. cikke (4) bekezdésének módosítást megelőző változatában előírt tárgyalásoktól függetlenül, a megállapodáshoz csatolt szándéknyilatkozatnak az e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata értelmében egyéb adózási kérdéseket is fel lehessen vetni, ideértve a jövedelmek kettős adóztatásának elkerülésével vagy csökkentésével kapcsolatos kérdéseket is. Az Unió és tagállamai e tekintetben figyelembe veszik Liechtensteinnek az uniós jogszabályokban előírtakkal egyenértékű, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcserével kapcsolatos rendelkezések megállapításáról szóló határozatát,

MIVEL a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) különleges adatvédelmi szabályokat állapít meg, amelyek az e módosító jegyzőkönyv által érintett információcserékre is vonatkoznak,

MIVEL Liechtenstein a 2002. március 14-i adatvédelmi törvény (3) útján végrehajtotta a 95/46/EK irányelvet,

MIVEL a tagállamok és Liechtenstein i. megfelelő garanciákkal rendelkeznek annak biztosítására, hogy az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodásnak megfelelően érkező információk bizalmasak maradjanak, és azokat kizárólag az adók megállapításával, behajtásával és beszedésével, az azokkal kapcsolatos végrehajtással vagy büntetőeljárással, illetve a fellebbezések elbírálásával, továbbá mindezek felügyeletével foglalkozó személyek használják, kizárólag az említett tevékenységek céljaira és egyéb engedélyezett célokból, valamint ii. rendelkeznek a hatékony információcseréhez szükséges infrastruktúrával (beleértve az időben történő, pontos, biztonságos és bizalmas információcsere és a hatékony és megbízható kommunikáció biztosítására szolgáló meglévő folyamatokat, továbbá az információcserékkel vagy -kérésekkel kapcsolatos kérdések és aggodalmak azonnali megoldásához és az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 4. cikkében foglalt rendelkezések kezeléséhez szükséges képességeket),

MIVEL az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények, valamint az adatokat továbbító és fogadó, hatáskörrel rendelkező hatóságok – mint adatkezelők – az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodással összhangban feldolgozott adatokat nem tárolhatják a megállapodás céljainak eléréséhez szükségesnél hosszabb ideig. Tekintettel a tagállamok és Liechtenstein jogszabályai közötti eltérésekre, az adatmegőrzési idő maximumát mindig az adatkezelő országában hatályos adójog elévülési időre vonatkozó előírásai alapján kell megállapítani,

MIVEL az „Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény” és az „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla” kategóriák kialakításával az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás korlátozni törekszik az olyan lehetőségeket, amikor az adóalany az eszközei Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményekhez való áthelyezése vagy az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás hatálya alá nem tartozó pénzügyi termékekbe való befektetés révén próbál kikerülni az adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alól. Mindazonáltal bizonyos Pénzügyi intézményeket és számlákat, amelyek adókijátszási céllal való felhasználásának csekély a kockázata, ki kell venni annak hatálya alól. Általános szabályként nem tartalmazhat küszöbértékeket, mivel azok a számlák különböző Pénzügyi intézmények között való felosztása révén könnyen megkerülhetők lennének. Adatszolgáltatási, illetve információcsere-kötelezettség hatálya alá tartozó pénzügyi adatnak kell tekinteni nemcsak minden érintett jövedelmet (kamat, osztalék és hasonló típusú jövedelmek), hanem a számlaegyenlegeket és a Pénzügyi eszközök értékesítéséből származó bevételeket is az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor az adóalany olyan, szintén jövedelemnek vagy eszköznek minősülő tőkét szándékozik elrejteni, amely tekintetében nem fizette meg az adót. Ennek megfelelően az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás alapján történő adatfeldolgozás szükséges és arányos azon cél érdekében, hogy a tagállamok és Liechtenstein adóhatóságai helyesen és egyértelműen azonosítani tudják az érintett adóalanyokat, hogy adótörvényeiket a határokon átnyúló helyzetekben is érvényesíteni tudják, illetve be tudják tartatni, hogy fel tudják mérni az adókijátszás elkövetésének valószínűségét, és hogy el tudják kerülni a szükségtelen további vizsgálatokat,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) a következőképpen módosul:

| (1) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Megállapodás az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség között a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről” |
| --- | --- |

(1)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Megállapodás az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség között a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről”

| (2) | A megállapodás 1–21. cikke helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Fogalommeghatározások
  1.   E megállapodás alkalmazásában:






  a) | »Európai Unió«: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel. |
| --- | --- | --- |

(2)

A megállapodás 1–21. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E megállapodás alkalmazásában:

a)

»Európai Unió«: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel.

| b) | »Tagállam«: az Európai Unió egy tagállama. |
| --- | --- |

b)

»Tagállam«: az Európai Unió egy tagállama.

| c) | »Liechtenstein«: a Liechtensteini Hercegség. |
| --- | --- |

c)

»Liechtenstein«: a Liechtensteini Hercegség.

| d) | »Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságai« és »a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai« a III. melléklet a) és b)–ac) pontjában felsorolt hatóságokat jelentik. A III. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A III. mellékletben a hatáskörrel rendelkező hatóságok felsorolását Liechtenstein az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja, az Európai Unió pedig ugyanígy módosíthatja a felsorolást az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt hatóságok esetében. |
| --- | --- |

d)

»Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságai« és »a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai« a III. melléklet a) és b)–ac) pontjában felsorolt hatóságokat jelentik. A III. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. A III. mellékletben a hatáskörrel rendelkező hatóságok felsorolását Liechtenstein az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja, az Európai Unió pedig ugyanígy módosíthatja a felsorolást az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt hatóságok esetében.

| e) | »Tagállami pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii. a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók. |
| --- | --- |

e)

»Tagállami pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii. a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók.

| f) | »Liechtensteini pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely liechtensteini illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Liechtensteinen kívül találhatók, valamint ii. a nem liechtensteini illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Liechtensteinben találhatók. |
| --- | --- |

f)

»Liechtensteini pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely liechtensteini illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Liechtensteinen kívül találhatók, valamint ii. a nem liechtensteini illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Liechtensteinben találhatók.

| g) | »Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Liechtensteini pénzügyi intézmény (az adott esettől függően), amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. |
| --- | --- |

g)

»Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Liechtensteini pénzügyi intézmény (az adott esettől függően), amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek.

| h) | »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Liechtensteini adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Liechtensteinben alkalmazandó átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették. |
| --- | --- |

h)

»Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Liechtensteini adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Liechtensteinben alkalmazandó átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.

| i) | »Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet Liechtenstein Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Tagállami személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal tagállami Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

i)

»Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet Liechtenstein Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Tagállami személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal tagállami Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| j) | »Liechtensteini adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Liechtensteini személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal liechtensteini Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

j)

»Liechtensteini adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Liechtensteini személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal liechtensteini Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| k) | »Tagállami személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely Liechtenstein Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt. |
| --- | --- |

k)

»Tagállami személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely Liechtenstein Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt.

| l) | »Liechtensteini személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében liechtensteini illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki liechtensteini illetőségű volt. |
| --- | --- |

l)

»Liechtensteini személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében liechtensteini illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki liechtensteini illetőségű volt.

2.   Bármely, az e megállapodásban másképp meg nem határozott, nagy kezdőbetűvel írt fogalom jelentése megegyezik a korábbi jelentésével, i. a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben (4), vagy adott esetben a megállapodást alkalmazó tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentéssel, és ii. Liechtenstein esetében annak nemzeti jogában meghatározott, az I. és a II. mellékletben szereplő jelentéssel összhangban álló jelentéssel.

Ha e megállapodás vagy az I. vagy II. melléklet eltérően meg nem határozza, és hacsak a kontextus másként meg nem kívánja, illetve ha egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatósága a 7. cikk rendelkezései szerint (a nemzeti jog által megengedettek szerint) egy közös jelentésről meg nem állapodik, a fogalmak jelentése megegyezik a fogalomnak az e megállapodást alkalmazó, érintett, joghatósággal rendelkező terület joga szerint az adott időpontban irányadó jelentésével; i. ez a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben, vagy adott esetben az érintett tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentés, és ii. Liechtenstein esetében Liechtenstein nemzeti jogában meghatározott jelentés, azzal, hogy a joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Liechtenstein) hatályos adójoga szerinti jelentést kell irányadónak tekinteni az adott joghatósággal rendelkező terület egyéb jogágában meghatározott jelentéssel szemben.

2. cikk

Automatikus információcsere az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozóan

1.   E cikk rendelkezéseinek, valamint az I. és a II. mellékletben foglalt, alkalmazandó adatszolgáltatási és átvilágítási szabályoknak megfelelően, amelyek e megállapodás szerves részét képezik, Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatósága minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával évente, és minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságával évente automatikusan megosztja az e szabályok szerint összegyűjtött, a (2) bekezdésben meghatározott információkat.

2.   Valamely tagállam esetében minden, Liechtensteini adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla tekintetében, és Liechtenstein esetében minden, Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla tekintetében az alábbi információkat kell megosztani:

| a) | minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, Adóazonosító száma, magánszemélyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, Adóazonosító száma, születési helye és ideje; |
| --- | --- |

a)

minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, Adóazonosító száma, magánszemélyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, Adóazonosító száma, születési helye és ideje;

| b) | számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); |
| --- | --- |

b)

számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító);

| c) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); |
| --- | --- |

c)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van);

| d) | a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése; |
| --- | --- |

d)

a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése;

| e) | letéti számla esetében:






  i) | a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint |
| --- | --- | --- |

e)

letéti számla esetében:

i)

a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint

| ii) | a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; |
| --- | --- |

ii)

a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre;

| f) | betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint |
| --- | --- |

f)

betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint

| g) | a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. |
| --- | --- |

g)

a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét.

3. cikk

Az automatikus információcsere időpontja és módja

1.   A 2. cikkben említett információcsere céljából az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódóan teljesített kifizetések összege és jellemzői az információt megosztó joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Liechtenstein) hatályos adójogával összhangban határozhatók meg.

2.   A 2. cikkben említett információcsere céljából a megosztott információnak tartalmaznia kell az egyes érintett összegek pénznemét.

3.   A 2. cikk (2) bekezdése tekintetében az egyfelől Liechtenstein és másfelől Ausztrián kívül az összes tagállam közötti információcserét a 2015. október 28-án aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybelépésétől számított első év vonatkozásában, valamint minden ezt követő évben el kell végezni, azon naptári év végét követő kilenc hónapon belül, amelyre az információ vonatkozik. Az egyfelől Liechtenstein és másfelől Ausztria közötti információcserét a 2015. október 28-án aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybelépésétől számított második év vonatkozásában, valamint minden ezt követő évben el kell végezni, azon naptári év végét követő kilenc hónapon belül, amelyre az információ vonatkozik.

Az első albekezdés ellenére a liechtensteini pénzügyi intézmények az I. és a II. mellékletben foglalt adatszolgáltatási és átvilágítási szabályokat – Ausztriát is beleértve – az összes tagállam Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személye tekintetében a mellékletekben meghatározott határidők szerint alkalmazzák.

4.   A hatáskörrel rendelkező hatóságok a 2. cikkben leírt információkat közös adatszolgáltatási standard rendszerben bővíthető jelölőnyelven automatikusan megosztják.

5.   A hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapodnak az adatátvitel módszeréről vagy módszereiről, beleértve a titkosítási szabványokat is.

4. cikk

Együttműködés a megfelelés és végrehajtás terén

Valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságát és Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatósága értesíti egy adott tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, amennyiben az első (értesítő) hatáskörrel rendelkező hatóság alappal feltételezi, hogy hiba következtében a 2. cikk keretében helytelen vagy hiányos információ került bejelentésre, vagy valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem felel meg az I. és a II. melléklettel összhangban alkalmazandó adatszolgáltatási előírásoknak és átvilágítási eljárásoknak. Az értesített hatáskörrel rendelkező hatóság minden, nemzeti jogában rendelkezésre álló megfelelő intézkedést megtesz az értesítésben leírt hibák vagy megfelelési problémák kiküszöbölésére.

5. cikk

Információcsere megkeresés alapján

1.   A 2. cikkben foglalt rendelkezések, valamint bármely más, Liechtenstein és bármely tagállam közötti megkeresés alapján történő információcserét biztosító megállapodás ellenére, Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságának és bármely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának megkeresés alapján meg kell osztania a másik féllel minden olyan információt, amely előreláthatólag releváns e megállapodás végrehajtása vagy Liechtenstein és a tagállamok vagy azok politikai alegysége vagy helyi hatósága által előírt bármely adónemre, illetve bármely megjelölésű adóra vonatkozó nemzeti jogszabályok alkalmazása vagy végrehajtása szempontjából, amennyiben az e nemzeti jogszabályok keretében való adózás nem ütközik a Liechtenstein és az adott tagállam közötti kettős adózásról szóló megállapodásba.

2.   E cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek a rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők oly módon, hogy azok Liechtensteint vagy egy tagállamot az alábbiakra köteleznék:

| a) | Liechtenstein, illetve az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

a)

Liechtenstein, illetve az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések meghozatala;

| b) | olyan információ átadása, amely Liechtenstein, illetve az adott tagállam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be; |
| --- | --- |

b)

olyan információ átadása, amely Liechtenstein, illetve az adott tagállam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be;

| c) | olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, szakmai folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe (ordre public) ütközne. |
| --- | --- |

c)

olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, szakmai folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe (ordre public) ütközne.

3.   Ha egy tagállam vagy Liechtenstein ezzel a cikkel összhangban kérelmező joghatósággal rendelkező területként információt kér, Liechtensteinnek vagy az adott tagállamnak felkért joghatósággal rendelkező területként a kért információ megszerzése érdekében alkalmaznia kell az információgyűjtésre szolgáló intézkedéseit, még akkor is, ha saját adózási célokból ezekre az információkra nincs szüksége. Az előző mondatban foglalt kötelezettségre vonatkoznak a (2) bekezdésben előírt korlátozások, de ezek a korlátozások semmiképpen sem értelmezhetők oly módon, hogy azok megengednék az információnyújtás megtagadását kizárólag azon az alapon, hogy a felkért joghatóságnak nem fűződik hazai érdeke az információhoz.

4.   A (2) bekezdés rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők úgy, hogy azok lehetővé tennék Liechtenstein vagy egy tagállam számára az információszolgáltatás megtagadását kizárólag azon az alapon, hogy az információ bank, más pénzügyi intézmény, megbízott, illetve meghatalmazottként vagy vagyonkezelőként eljáró személy birtokában van, vagy egy személyben fennálló tulajdoni érdekeltségére vonatkozik.

5.   A hatáskörrel rendelkező hatóságok megállapodnak az alkalmazandó formanyomtatványokról, valamint az adatátvitel módszeréről vagy módszereiről, beleértve a titkosítási szabványokat is.

6. cikk

Az adatok bizalmas kezelése és adatvédelem

1.   Az e megállapodás alapján történő minden információcserére az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemre vonatkozóan az ebben a cikkben meghatározott szabályokon túl a tagállami törvények és rendeletek, valamint a 95/46/EK irányelvet végrehajtó liechtensteini törvények és rendeletek is alkalmazandók.

A tagállamok és Liechtenstein az 5. cikk helyes alkalmazásának érdekében korlátozzák a 95/46/EK irányelv 10. cikkében, 11. cikke (1) bekezdésében, 12. cikkében és 21. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét az irányelv 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében.

A második albekezdésben foglaltak ellenére minden tagállam és Liechtenstein gondoskodik arról, hogy a joghatósága alá tartozó minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az összes olyan Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó érintett személyt, aki magánszemély, egyenként tájékoztassa arról, hogy az őt érintő, a 2. cikkben említett adatokat e megállapodással összhangban össze fogják gyűjteni és továbbítani fogják, továbbá gondoskodik arról, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az érintett személynek minden olyan tájékoztatást megadjon, amelyhez az adott személynek a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti törvények és rendeletek értelmében joga van.

A 95/46/EK irányelv szerinti tájékoztatást megfelelő időn belül kell megadni ahhoz, hogy az érintett élhessen adatvédelmi jogaival, de mindenképpen még azt megelőzően, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény továbbítaná a 2. cikkben említett adatokat az illetősége szerinti állam (valamely tagállam vagy Liechtenstein) hatáskörrel rendelkező hatósága részére.

A tagállamok és Liechtenstein gondoskodnak arról, hogy az adatai biztonságának megsértéséről minden olyan Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, aki magánszemély, értesítést kapjon, ha valószínűsíthető, hogy az adatbiztonság megsértése hátrányosan érinti a személyes adatai vagy a magánélete védelmét.

2.   Az e megállapodással összhangban feldolgozott adatok legfeljebb az e megállapodás céljainak teljesüléséhez szükséges ideig – de mindenképpen az adatkezelőre vonatkozó nemzeti jogi előírásokban foglalt elévülési idő betartásával – őrizhetők meg.

Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények, valamint a tagállamok és Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságai a megállapodás alkalmazásában a 95/46/EK irányelv szerinti adatkezelőknek minősülnek.

3.   Egy joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Liechtenstein) által, e megállapodás keretében beszerzett minden információt bizalmasan kell kezelni és ugyanolyan módon kell védeni, mint az adott joghatósággal rendelkező terület által a nemzeti jog keretében megszerzett információt, valamint – a személyes adatok védelme érdekében szükséges mértékben – az azon garanciákkal összhangban, amelyeket az információt biztosító joghatósággal rendelkező terület határozhat meg a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti törvényekben és rendeletekben előírtak szerint.

4.   Az információ minden esetben csak olyan személyeknek vagy hatóságoknak (beleértve a bíróságokat és közigazgatási vagy felügyelő testületeket) adható ki, akik/amelyek a joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Liechtenstein) adóinak megállapításával, behajtásával és beszedésével, az azokkal kapcsolatos végrehajtással vagy büntetőeljárással, a fellebbezések elbírálásával, illetve mindezek felügyeletével foglalkoznak. Kizárólag a fent említett személyek vagy hatóságok használhatják az információkat, és kizárólag az előző mondatban megjelölt célokból. E személyek vagy hatóságok az e cikk más rendelkezéseitől eltérve az információkat az érintett adókkal kapcsolatos nyilvános bírósági eljárásokon vagy bírósági határozatokban nyilvánosságra hozhatják.

5.   Az előző bekezdések rendelkezései ellenére egy joghatósággal rendelkező területre (valamely tagállam vagy Liechtenstein) beérkező információk felhasználhatók más célokra is, amennyiben az ilyen információk az információt átadó joghatósággal rendelkező terület (Liechtenstein, illetve egy tagállam) jogszabályai alapján felhasználhatók az adott célokra, és a joghatósággal rendelkező terület hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezi az ilyen felhasználást. Egy joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Liechtenstein) által egy másik joghatósággal rendelkező terület (Liechtenstein, illetve egy tagállam) számára biztosított információkat az utóbbi átadhatja egy harmadik, joghatósággal rendelkező terület részére (valamely másik tagállam), ha teljesülnek az e cikkben meghatározott garanciák, és ha ahhoz annak, az elsőként említett, joghatósággal rendelkező területnek, amelytől az információ származott, a hatáskörrel rendelkező hatósága előzetesen hozzájárult. Egy tagállam által, annak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvet átültető hatályos jogszabálya alapján egy másik tagállam részére biztosított információ átadható Liechtenstein számára, ha ahhoz annak a tagállamnak, amelytől az információ származott, a hatáskörrel rendelkező hatósága előzetesen hozzájárult.

6.   Valamely tagállam vagy Liechtenstein egyes hatáskörrel rendelkező hatóságai haladéktalanul értesítik a másik hatáskörrel rendelkező hatóságot, azaz Liechtenstein, illetve az adott tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó követelmények megsértéséről, a garanciák hiányáról vagy az adatvédelmi szabályok bármely más megsértéséről, továbbá az ennek következtében kiszabott szankciókról és korrekciós intézkedésekről.

7.   A személyes adatok e megállapodás keretében történő feldolgozása a tagállamokban és Liechtensteinben a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti törvények és rendeletek alapján létrehozott nemzeti adatvédelmi felügyelő hatóságok felügyelete mellett történik.

7. cikk

Konzultációk és a megállapodás felfüggesztése

1.   Amennyiben e megállapodás alkalmazása vagy értelmezése terén kérdések lépnek fel, Liechtenstein vagy egy tagállam bármely hatáskörrel rendelkező hatósága, Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatósága és a tagállamok egy vagy több hatáskörrel rendelkező hatósága közötti konzultációt kérhet olyan megfelelő intézkedések kidolgozása érdekében, amelyek biztosítják e megállapodás betartását. Az említett, hatáskörrel rendelkező hatóságok a konzultációk eredményeiről haladéktalanul értesítik az Európai Bizottságot és a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait. Értelmezési kérdésekkel kapcsolatosan az Európai Bizottság a hatáskörrel rendelkező hatóságok bármelyikének kérésére részt vehet a konzultációban.

2.   Amennyiben a konzultáció e megállapodás rendelkezéseinek jelentős mértékű megszegésére vonatkozik, és az (1) bekezdésben ismertetett eljárás nem biztosít megfelelő megoldást, valamely tagállam vagy Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatósága felfüggesztheti az e megállapodás szerinti, Liechtensteinnel, illetve egy bizonyos tagállammal folytatott információcserét, a másik, érintett hatáskörrel rendelkező hatóságnak küldött írásbeli értesítés útján. A felfüggesztés azonnali hatályú. E bekezdés alkalmazásában súlyos szerződésszegésnek minősül többek között e megállapodásnak az adatok bizalmas kezelésére és az adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseinek megszegése, az az eset, amikor egy tagállam vagy Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatósága nem nyújt az e megállapodás vagy a 95/46/EK irányelv által előírtak szerint időben, illetve megfelelő módon információt, vagy amikor a Szervezeteknek vagy számláknak Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való meghatározása oly módon történik, amely ellentétes e megállapodás céljaival.

8. cikk

Módosítások

1.   A Szerződő Felek minden olyan alkalommal konzultálnak egymással, amikor a nemzetközi standardnak az OECD szintjén jelentős módosítása kerül elfogadásra, illetve amikor – a Szerződő Felek megítélése szerint – e megállapodás technikai működésének javítása érdekében vagy más nemzetközi folyamatok értékelése és mérlegelése céljából szükség van konzultációra. A konzultációkat bármelyik Szerződő Fél erre vonatkozó kérelmétől számított egy hónapon belül, vagy sürgős esetben a lehető leghamarabb meg kell tartani.

2.   E kapcsolatfelvétel keretében a Szerződő Felek konzultálhatnak egymással annak megvizsgálása céljából, hogy szükség van-e e megállapodás módosításaira.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésben említett konzultáció alkalmazása céljából a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás megfelelő működését esetlegesen befolyásoló lehetséges fejleményekről. A Szerződő Felek továbbá értesítik egymást bármely, a Szerződő Fél és egy harmadik állam közötti releváns megállapodásról.

4.   A konzultációkat követően e megállapodás a Szerződő Felek közötti jegyzőkönyv vagy új megállapodás útján módosítható.

5.   Amennyiben egy Szerződő Fél végrehajtott egy, az OECD által a nemzetközi standardra vonatkozóan elfogadott módosítást, és ennek megfelelően módosítani kívánja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletét, arról értesítenie kell a másik Szerződő Felet. Az értesítéstől számítva egy hónapon belül konzultációs eljárást kell lefolytatni a Szerződő Felek között. A (4) bekezdés ellenére, amennyiben a Szerződő Felek e konzultációs eljárás keretében megegyezésre jutnak e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének módosításáról és a módosításnak a megállapodás hivatalos módosítása útján történő végrehajtásához szükséges időszakról, a módosítást kérő Szerződő Fél a fent említett eljárás lezárását követő év januárjának első napjától ideiglenesen alkalmazhatja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének a konzultációs eljárás során jóváhagyott módosított változatát.

Egy Szerződő Fél esetében akkor tekinthető végrehajtottnak egy, az OECD által a nemzetközi standardra vonatkozóan elfogadott módosítás:

| a) | a tagállamok esetében: ha a módosítás az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvbe átültetésre került; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok esetében: ha a módosítás az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvbe átültetésre került;

| b) | Liechtenstein esetében: ha a módosítás egy harmadik országgal megkötött megállapodásba vagy a nemzeti jogba átültetésre került. |
| --- | --- |

b)

Liechtenstein esetében: ha a módosítás egy harmadik országgal megkötött megállapodásba vagy a nemzeti jogba átültetésre került.

9. cikk

Megszüntetés

Ezt a megállapodást a Szerződő Felek bármelyike megszüntetheti a másik Szerződő Félnek küldött írásbeli felmondás útján. A felmondás a felmondásról szóló írásbeli értesítés keltétől számított 12 hónap elteltét követő hónap első napján lép hatályba. Felmondás esetén minden, korábban e megállapodás keretében kapott információ bizalmas marad, és továbbra is a 95/46/EK irányelvet átültető tagállami és liechtensteini törvények és rendeletek rendelkezéseinek hatálya alá tartozik.

10. cikk

Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről a tagállamok azon területein kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Liechtenstein területén.”

| (3) | A mellékletek helyébe a következő szöveg lép:„
  I. MELLÉKLET

  A PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ADATAIRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS ÁTVILÁGÍTÁSI KÖZÖS STANDARD (A TOVÁBBIAKBAN: KÖZÖS ADATSZOLGÁLTATÁSI STANDARD)

  I. SZAKASZ

  ÁLTALÁNOS ADATSZOLGÁLTATÁSI ELŐÍRÁSOK









  A. | A C–E. pontban foglaltakra is figyelemmel minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles minden egyes, általa vezetett, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlával kapcsolatban az alábbi adatokat szolgáltatni a megfelelő joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Liechtenstein) hatáskörrel rendelkező hatóságának:






  1. | magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Liechtenstein), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, joghatóság(ok) (valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Liechtenstein), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A mellékletek helyébe a következő szöveg lép:

I. MELLÉKLET

A PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ADATAIRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS ÁTVILÁGÍTÁSI KÖZÖS STANDARD (A TOVÁBBIAKBAN: KÖZÖS ADATSZOLGÁLTATÁSI STANDARD)

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ADATSZOLGÁLTATÁSI ELŐÍRÁSOK

A.

A C–E. pontban foglaltakra is figyelemmel minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles minden egyes, általa vezetett, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlával kapcsolatban az alábbi adatokat szolgáltatni a megfelelő joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam vagy Liechtenstein) hatáskörrel rendelkező hatóságának:

1.

magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Liechtenstein), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, joghatóság(ok) (valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az adóilletősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Liechtenstein), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje;

| 2. | számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); |
| --- | --- |

2.

számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító);

| 3. | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); |
| --- | --- |

3.

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van);

| 4. | a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése; |
| --- | --- |

4.

a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát az adott év vagy időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése;

| 5. | letéti számla esetében:






  a) | a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; és |
| --- | --- | --- |

5.

letéti számla esetében:

a)

a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; és

| b) | a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; |
| --- | --- |

b)

a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre;

| 6. | betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; és |
| --- | --- |

6.

betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; és

| 7. | az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. |
| --- | --- |

7.

az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét.

| B. | A szolgáltatott információnak tartalmaznia kell az egyes összegek pénznemét. |
| --- | --- |

B.

A szolgáltatott információnak tartalmaznia kell az egyes összegek pénznemét.

| C. | Az A. 1. pont ellenére az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó olyan számlákhoz kapcsolódóan, amelyek Meglévő számlák, az Adóazonosító szám(ok)ról vagy a születési időről nem kötelező adatot szolgáltatni, ha ezek nincsenek meg az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában, és a nemzeti jog vagy valamely európai uniós jogi eszköz (adott esetben) nem írja elő az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számára, hogy gyűjtse be ezt az információt. Mindazonáltal az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles ésszerű intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy az azon évet követő második naptári év végéig, amelyben a Meglévő számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették, a Meglévő számlákhoz kapcsolódóan beszerezze az Adóazonosító szám(ok)at és a születési időt. |
| --- | --- |

C.

Az A. 1. pont ellenére az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó olyan számlákhoz kapcsolódóan, amelyek Meglévő számlák, az Adóazonosító szám(ok)ról vagy a születési időről nem kötelező adatot szolgáltatni, ha ezek nincsenek meg az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában, és a nemzeti jog vagy valamely európai uniós jogi eszköz (adott esetben) nem írja elő az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számára, hogy gyűjtse be ezt az információt. Mindazonáltal az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles ésszerű intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy az azon évet követő második naptári év végéig, amelyben a Meglévő számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették, a Meglévő számlákhoz kapcsolódóan beszerezze az Adóazonosító szám(ok)at és a születési időt.

| D. | Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni az Adóazonosító számról, amennyiben az érintett tagállam, Liechtenstein vagy az adóilletőség szerinti, joghatósággal rendelkező terület nem ad ki Adóazonosító számot. |
| --- | --- |

D.

Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni az Adóazonosító számról, amennyiben az érintett tagállam, Liechtenstein vagy az adóilletőség szerinti, joghatósággal rendelkező terület nem ad ki Adóazonosító számot.

| E. | Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni a születési helyről, kivéve, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a nemzeti jog értelmében egyébként is köteles beszerezni ezt az információt, és az információ rendelkezésre áll az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. |
| --- | --- |

E.

Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni a születési helyről, kivéve, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a nemzeti jog értelmében egyébként is köteles beszerezni ezt az információt, és az információ rendelkezésre áll az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisában.

II. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

| A. | Egy számla attól a naptól kezelendő Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként, amelyen a II–VII. szakaszban megállapított átvilágítási eljárások alapján annak minősítették, és – ellenkező rendelkezések hiányában – az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódó információkról évente kell adatot szolgáltatni, mégpedig az azon évet követő naptári évben, amelyre az információ vonatkozik. |
| --- | --- |

A.

Egy számla attól a naptól kezelendő Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként, amelyen a II–VII. szakaszban megállapított átvilágítási eljárások alapján annak minősítették, és – ellenkező rendelkezések hiányában – az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódó információkról évente kell adatot szolgáltatni, mégpedig az azon évet követő naptári évben, amelyre az információ vonatkozik.

| B. | A számla egyenlegét vagy értékét a naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni. |
| --- | --- |

B.

A számla egyenlegét vagy értékét a naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni.

| C. | Amennyiben egy egyenleg- vagy értékhatárt valamely naptári év utolsó napján kell meghatározni, az érintett egyenleget vagy értéket azon adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni, amely a szóban forgó naptári évvel vagy éven belül zárul. |
| --- | --- |

C.

Amennyiben egy egyenleg- vagy értékhatárt valamely naptári év utolsó napján kell meghatározni, az érintett egyenleget vagy értéket azon adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni, amely a szóban forgó naptári évvel vagy éven belül zárul.

| D. | Minden tagállam vagy Liechtenstein a nemzeti jogában foglaltaknak megfelelően engedélyezheti, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények szolgáltatót vegyenek igénybe a rájuk háruló adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez, de a kötelezettségek teljesítéséért továbbra is az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények viselik a felelősséget. |
| --- | --- |

D.

Minden tagállam vagy Liechtenstein a nemzeti jogában foglaltaknak megfelelően engedélyezheti, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények szolgáltatót vegyenek igénybe a rájuk háruló adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez, de a kötelezettségek teljesítéséért továbbra is az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények viselik a felelősséget.

| E. | Az egyes tagállamok vagy Liechtenstein engedélyezhetik, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák a Meglévő számlákra, illetve a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák az Alacsony egyenlegű számlákra. Amennyiben egy tagállam vagy Liechtenstein engedélyezi az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások alkalmazását a Meglévő számlákra, a Meglévő számlákra egyébként érvényes szabályok továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

E.

Az egyes tagállamok vagy Liechtenstein engedélyezhetik, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák a Meglévő számlákra, illetve a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák az Alacsony egyenlegű számlákra. Amennyiben egy tagállam vagy Liechtenstein engedélyezi az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások alkalmazását a Meglévő számlákra, a Meglévő számlákra egyébként érvényes szabályok továbbra is alkalmazandók.

III. SZAKASZ

ÁTVILÁGÍTÁS MAGÁNSZEMÉLY TULAJDONÁBAN LÉVŐ MEGLÉVŐ SZÁMLÁK ESETÉBEN

| A. | Bevezetés. Annak meghatározására, hogy a Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlák közül melyek az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák, az alábbi eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

A.

Bevezetés. Annak meghatározására, hogy a Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlák közül melyek az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák, az alábbi eljárásokat kell alkalmazni.

| B. | Alacsony egyenlegű számlák. Az Alacsony egyenlegű számlák esetében az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:






  1. | Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Liechtensteinben vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található. |
| --- | --- | --- |

B.

Alacsony egyenlegű számlák. Az Alacsony egyenlegű számlák esetében az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

1.

Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Liechtensteinben vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található.

| 2. | Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B. 6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia:






  a) | a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik-e; |
| --- | --- | --- |

2.

Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B. 6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia:

a)

a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik-e;

| b) | jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül; |
| --- | --- |

b)

jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül;

| c) | egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, viszont nem található telefonszám adott esetben Liechtensteinben vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában; |
| --- | --- |

c)

egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, viszont nem található telefonszám adott esetben Liechtensteinben vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában;

| d) | (nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára; |
| --- | --- |

d)

(nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára;

| e) | valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságán belül címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy |
| --- | --- |

e)

valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságán belül címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy

| f) | »postán maradó küldemény« megbízás vagy »kézbesítési megbízott (c/o cím)« Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével. |
| --- | --- |

f)

»postán maradó küldemény« megbízás vagy »kézbesítési megbízott (c/o cím)« Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével.

| 3. | Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik.

| 4. | Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságban illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságban illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| 5. | Amennyiben az elektronikus keresés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízott (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az elektronikus keresés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízott (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla.

| 6. | Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezőnek tekinteni, ha:






  a) | a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában vagy Liechtensteinben) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:






  i) | a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóilletősége szerinti joghatóság(ok)ról (egy tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; és |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezőnek tekinteni, ha:

a)

a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában vagy Liechtensteinben) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságon belül vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:

i)

a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóilletősége szerinti joghatóság(ok)ról (egy tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; és

| ii) | a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett; |
| --- | --- |

ii)

a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett;

| b) | a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:






  i) | a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóilletősége szerinti joghatóság(ok)ról (egy tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában:

i)

a Számlatulajdonos nyilatkozata az adóilletősége szerinti joghatóság(ok)ról (egy tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság; vagy

| ii) | a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett; |
| --- | --- |

ii)

a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett;

| C. | Magas egyenlegű számlák esetében elvégezendő kiterjesztett ellenőrzési eljárás. Magas egyenlegű számlák esetében az alábbi kiterjesztett ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni:






  1. | Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyike alapján kell keresnie az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. |
| --- | --- | --- |

C.

Magas egyenlegű számlák esetében elvégezendő kiterjesztett ellenőrzési eljárás. Magas egyenlegű számlák esetében az alábbi kiterjesztett ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni:

1.

Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyike alapján kell keresnie az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában.

| 2. | Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot:






  a) | a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok; |
| --- | --- | --- |

2.

Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot:

a)

a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok;

| b) | a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció; |
| --- | --- |

b)

a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció;

| c) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció; |
| --- | --- |

c)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció;

| d) | hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; és |
| --- | --- |

d)

hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; és

| e) | (nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás. |
| --- | --- |

e)

(nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás.

| 3. | Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket:






  a) | a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése; |
| --- | --- | --- |

3.

Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket:

a)

a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése;

| b) | a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; |
| --- | --- |

b)

a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel;

| c) | a Számlatulajdonos telefonszáma (i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; |
| --- | --- |

c)

a Számlatulajdonos telefonszáma (i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel;

| d) | betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat); |
| --- | --- |

d)

betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat);

| e) | adott-e a Számlatulajdonos »postán maradó küldemény« megbízást vagy »kézbesítési megbízott (c/o)« címet; és |
| --- | --- |

e)

adott-e a Számlatulajdonos »postán maradó küldemény« megbízást vagy »kézbesítési megbízott (c/o)« címet; és

| f) | kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog. |
| --- | --- |

f)

kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog.

| 4. | Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tényleges tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

4.

Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tényleges tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 5. | A találat következményei






  a) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik. |
| --- | --- | --- |

5.

A találat következményei

a)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik.

| b) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| c) | Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízottra (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízottra (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Liechtenstein hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla.

| 6. | Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla 2015. december 31-én nem minősül Magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény évente köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősült, valamint az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla 2015. december 31-én nem minősül Magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény évente köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősült, valamint az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek.

| 7. | Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik.

| 8. | Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban.

| 9. | Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt. |
| --- | --- |

9.

Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt.

| D. | A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő magas egyenlegű számlák ellenőrzését 2016. december 31-ig le kell zárni. A Magánszemély tulajdonában lévő, meglévő alacsony egyenlegű számlák ellenőrzését 2017. december 31-ig le kell zárni. |
| --- | --- |

D.

A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő magas egyenlegű számlák ellenőrzését 2016. december 31-ig le kell zárni. A Magánszemély tulajdonában lévő, meglévő alacsony egyenlegű számlák ellenőrzését 2017. december 31-ig le kell zárni.

| E. | Az e szakasz értelmében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősített, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlákat minden további évben is Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekinteni, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. |
| --- | --- |

E.

Az e szakasz értelmében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősített, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlákat minden további évben is Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekinteni, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek.

IV SZAKASZ

ÁTVILÁGÍTÁS MAGÁNSZEMÉLY TULAJDONÁBAN LÉVŐ ÚJ SZÁMLÁK ESETÉBEN

A Magánszemély tulajdonában lévő új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

| A. | Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. |
| --- | --- |

A.

Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e.

| B. | Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét. |
| --- | --- |

B.

Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét.

| C. | Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adóilletősége. |
| --- | --- |

C.

Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adóilletősége.

V. SZAKASZ

SZERVEZET TULAJDONÁBAN LÉVŐ MEGLÉVŐ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

A Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

| A. | Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget. |
| --- | --- |

A.

Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget.

| B. | Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

B.

Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell.

| C. | Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

C.

Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll.

| D. | Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:






  1. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.






  a) | Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségére utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság szerinti székhely, bejegyzés helye vagy lakcím. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:

1.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.

a)

Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkező személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségére utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság szerinti székhely, bejegyzés helye vagy lakcím.

| b) | Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

b)

Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 2. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.






  a) | Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. |
| --- | --- | --- |

2.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.

a)

Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének.

| b) | A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. |
| --- | --- |

b)

A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra.

| c) | Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat:






  i) | a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelynek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat:

i)

a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelynek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy

| ii) | a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatóság(ok) (egy tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatóság) adóilletőségével rendelkezik. |
| --- | --- |

ii)

a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatóság(ok) (egy tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatóság) adóilletőségével rendelkezik.

| E. | Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák esetében.






  1. | A Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, 2017. december 31-ig el kell végezni. |
| --- | --- | --- |

E.

Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlák esetében.

1.

A Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én meghaladja a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, 2017. december 31-ig el kell végezni.

| 2. | A Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.

A Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni.

| 3. | Ha egy Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését. |
| --- | --- |

3.

Ha egy Szervezet tulajdonában lévő meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését.

VI. SZAKASZ

SZERVEZET TULAJDONÁBAN LÉVŐ ÚJ SZÁMLÁK ESETÉBEN ALKALMAZANDÓ ÁTVILÁGÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

| A. | Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:






  1. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.






  a) | Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adózási szempontú illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll:

1.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e.

a)

Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adózási szempontú illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét.

| b) | Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság vonatkozásában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság vonatkozásában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy.

| 2. | Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.






  a) | Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. |
| --- | --- | --- |

2.

Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben.

a)

Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének.

| b) | A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. |
| --- | --- |

b)

A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra.

| c) | Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára. |
| --- | --- |

c)

Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára.

VII. SZAKASZ

KÜLÖNÖS SZABÁLYOK AZ ÁTVILÁGÍTÁSRA VONATKOZÓAN

A fent leírt átvilágítási eljárások végrehajtásakor a következő szabályokat is alkalmazni kell:

| A. | Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható. |
| --- | --- |

A.

Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható.

| B. | Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia.
  Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek:






  a) | a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll; |
| --- | --- | --- |

B.

Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia.

Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek:

a)

a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll;

| b) | a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; és |
| --- | --- |

b)

a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; és

| c) | az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget. |
| --- | --- |

c)

az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget.

A »Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződés« olyan Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés, amely i. a valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek számára biztosít fedezetet; és ii. a csoport (vagy az azon belüli tagsági osztály) minden tagja számára egyéni biztosítási díjat számít fel, amelynek megállapítására az életkor, a nem és az esetleges dohányzási szokások kivételével az adott csoporttag (vagy azon belüli tagsági osztály) egyéni egészségügyi jellemzőitől függetlenül kerül sor.

A »Csoportos járadékbiztosítási szerződés« olyan Járadékbiztosítási szerződés, amelynek kötelezettjei valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek.

| C. | Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.






  1. | Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. |
| --- | --- | --- |

C.

Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok.

1.

Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni.

| 2. | Szervezet tulajdonában lévő számlák összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. |
| --- | --- |

2.

Szervezet tulajdonában lévő számlák összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni.

| 3. | Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi minőségében tette). |
| --- | --- |

3.

Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi minőségében tette).

| 4. | A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok nemzeti valutáiban vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok nemzeti valutáiban vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően.

VIII. SZAKASZ

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E megállapodás alkalmazásában:

A.   Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény.

| 1. | »Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve liechtensteini Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. |
| --- | --- |

1.

»Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve liechtensteini Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek.

| 2. | »Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatóság adóilletőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii. a Részt vevő joghatóság adóilletőségével nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek valamely Részt vevő joghatóság területén találhatók. |
| --- | --- |

2.

»Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatóság adóilletőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii. a Részt vevő joghatóság adóilletőségével nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek valamely Részt vevő joghatóság területén találhatók.

| 3. | »Pénzügyi intézmény«: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító. |
| --- | --- |

3.

»Pénzügyi intézmény«: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító.

| 4. | »Letétkezelő intézmény«: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje. |
| --- | --- |

4.

»Letétkezelő intézmény«: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje.

| 5. | »Betéti intézmény«: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el. |
| --- | --- |

5.

»Betéti intézmény«: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el.

| 6. | »Befektetési szervezet«: olyan Szervezet,






  a) | amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi:






  i) | kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök, stb.), külföldi devizával, árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal; átruházható értékpapírokkal; vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

»Befektetési szervezet«: olyan Szervezet,

a)

amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi:

i)

kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök, stb.), külföldi devizával, árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal; átruházható értékpapírokkal; vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése;

| ii) | egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy |
| --- | --- |

ii)

egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy

| iii) | megbízás alapján pénzügyi eszközökbe való egyéb befektetés, illetve azok gondozása vagy kezelése; |
| --- | --- |

iii)

megbízás alapján pénzügyi eszközökbe való egyéb befektetés, illetve azok gondozása vagy kezelése;

vagy

| b) | amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet. |
| --- | --- |

b)

amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet.

Egy Szervezet akkor tekinthető úgy, hogy üzleti tevékenységét elsősorban az A. 6. a) pontban említett egy vagy több tevékenység alkotja, illetve az A. 6. b) pont alkalmazásában egy Szervezet bruttó bevétele akkor tekinthető úgy, hogy elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, ha a Szervezetnek az érintett tevékenységekből származó bruttó bevétele a következő két időszak közül a rövidebbik során keletkező teljes bruttó bevételének legalább az 50 %-át teszi ki: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje. A »Befektetési szervezet« fogalma nem foglalja magában azokat a Szervezeteket, amelyek Aktív nem pénzügyi szervezetek, ha azok a D. 9. d)–g) pontokban foglalt bármely feltételnek megfelelnek.

Ezt a pontot a »Pénzügyi intézmény« fogalommeghatározására vonatkozóan a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaiban foglalt hasonló rendelkezésekkel összhangban kell értelmezni.

| 7. | A »Pénzügyi eszköz« fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A »Pénzügyi eszköz« fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget. |
| --- | --- |

7.

A »Pénzügyi eszköz« fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A »Pénzügyi eszköz« fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget.

| 8. | »Meghatározott biztosító«: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik. |
| --- | --- |

8.

»Meghatározott biztosító«: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik.

B.   Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény

1.   »Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény«: az a Pénzügyi intézmény, amely:

| a) | Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak; |
| --- | --- |

a)

Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak;

| b) | Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó; |
| --- | --- |

b)

Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó;

| c) | minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Liechtenstein tájékoztatást kapott róla, liechtensteini Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes e megállapodás céljaival; |
| --- | --- |

c)

minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Liechtenstein tájékoztatást kapott róla, liechtensteini Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes e megállapodás céljaival;

| d) | Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy |
| --- | --- |

d)

Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy

| e) | vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében. |
| --- | --- |

e)

vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében.

2.   »Államigazgatási szerv«: tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület kormánya, tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület valamely politikai alegysége (amely – az egyértelműség kedvéért – lehet többek között állam, tartomány, megye vagy település), vagy teljes mértékben a tagállam, Liechtenstein, az egyéb joghatósággal rendelkező terület vagy az előzőekben említett egy vagy több (önmagában is Államigazgatási szervnek minősülő) valamely politikai egység tulajdonában álló hivatal vagy szerv. Ez a kategória a tagállam, Liechtenstein vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület szerves részeit, ellenőrzött szervezeteit és politikai alegységeit foglalja magában.

| a) | Valamely tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület »szerves része« minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Liechtenstein, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Liechtenstein vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el. |
| --- | --- |

a)

Valamely tagállam, Liechtenstein vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület »szerves része« minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Liechtenstein, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Liechtenstein vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el.

| b) | »Ellenőrzött szervezet«: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Liechtensteintől vagy az egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy:






  i) | teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül; |
| --- | --- | --- |

b)

»Ellenőrzött szervezet«: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Liechtensteintől vagy az egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy:

i)

teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül;

| ii) | nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá |
| --- | --- |

ii)

nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá

| iii) | megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át. |
| --- | --- |

iii)

megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át.

| c) | A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni.

3.   »Nemzetközi szervezet«: bármely nemzetközi szervezet és annak hivatalai, illetve szervei, amennyiben teljes mértékben a nemzetközi szervezet tulajdonában állnak. Ez a kategória magában foglal minden olyan kormányközi szervezetet (a nemzetek feletti szervezeteket is), i. amelyet elsősorban kormányok alkotnak; ii. amely a tagállammal, Liechtensteinnel vagy az egyéb joghatósággal rendelkező területtel székhely-megállapodást vagy lényegét tekintve ahhoz hasonló megállapodást kötött; és iii. amelynek bevétele nem kerül magánszemélyhez.

4.   »Központi bank«: az az intézmény, amely jogszabály vagy állami intézkedés értelmében a tagállam, Liechtenstein vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától eltérő azon legfőbb hatóság, amely fizetőeszközként forgalomba kerülő eszközöket bocsát ki. A Központi banknak részét képezheti olyan szerv, amely elkülönül a tagállam, Liechtenstein vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától, függetlenül attól, hogy az részben vagy egészben a tagállam, Liechtenstein vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület tulajdonában áll-e.

5.   »Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap«: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat, vagy ezek valamely kombinációját biztosítsa olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy az alap:

| a) | nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára; |
| --- | --- |

a)

nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára;

| b) | állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint |
| --- | --- |

b)

állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint

| c) | az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:






  i) | az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik; |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel:

i)

az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik;

| ii) | az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik; |
| --- | --- |

ii)

az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik;

| iii) | az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B.5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy |
| --- | --- |

iii)

az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B.5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy

| iv) | az alapba történő munkavállalói járulékbefizetés (bizonyos megengedett pótlólagos járulékbefizetések kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem függvényében korlátozott vagy évente nem haladhatja meg az 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával. |
| --- | --- |

iv)

az alapba történő munkavállalói járulékbefizetés (bizonyos megengedett pótlólagos járulékbefizetések kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem függvényében korlátozott vagy évente nem haladhatja meg az 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályok alkalmazásával.

6.   »Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap«: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat biztosítson olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy:

| a) | az alapnak kevesebb mint 50. résztvevője van; |
| --- | --- |

a)

az alapnak kevesebb mint 50. résztvevője van;

| b) | az alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési szervezet vagy Passzív nem pénzügyi szervezet; |
| --- | --- |

b)

az alapot egy vagy több olyan munkáltató támogatja, amely nem Befektetési szervezet vagy Passzív nem pénzügyi szervezet;

| c) | az alapba történő munkavállalói és munkáltatói járulékbefizetések (a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem és ellentételezés függvényében külön-külön korlátozottak; |
| --- | --- |

c)

az alapba történő munkavállalói és munkáltatói járulékbefizetések (a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkavállaló által megkeresett jövedelem és ellentételezés függvényében külön-külön korlátozottak;

| d) | a nem az alap székhelye szerinti, joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Liechtenstein) illetőségével rendelkező résztvevők az alap eszközeiből legfeljebb 20 %-ra jogosultak; és |
| --- | --- |

d)

a nem az alap székhelye szerinti, joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam vagy Liechtenstein) illetőségével rendelkező résztvevők az alap eszközeiből legfeljebb 20 %-ra jogosultak; és

| e) | az alap állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok felé. |
| --- | --- |

e)

az alap állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok felé.

7.   »Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja«: valamely Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank által azzal a céllal létrehozott alap, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat biztosítson olyan kedvezményezettek vagy résztvevők számára, akik jelenlegi vagy korábbi munkavállalóik (vagy ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), vagy nem jelenlegi vagy korábbi munkavállalóik ugyan, de a számukra biztosított ellátások az e kedvezményezettek vagy résztvevők által az Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank számára nyújtott személyes szolgáltatások ellentételezésére szolgálnak.

8.   »Minősített hitelkártya-kibocsátó«: olyan Pénzügyi intézmény, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | pusztán azért minősül Pénzügyi intézménynek, mert olyan hitelkártya-kibocsátó, amely csak olyan módon fogad el betéteket, hogy amennyiben az ügyfél a kártya esedékes egyenlegét túllépő befizetést hajt végre, a túlfizetést nem térítik vissza azonnal számára; és |
| --- | --- |

a)

pusztán azért minősül Pénzügyi intézménynek, mert olyan hitelkártya-kibocsátó, amely csak olyan módon fogad el betéteket, hogy amennyiben az ügyfél a kártya esedékes egyenlegét túllépő befizetést hajt végre, a túlfizetést nem térítik vissza azonnal számára; és

| b) | a Pénzügyi intézmény 2016. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam, illetve Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

b)

a Pénzügyi intézmény 2016. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam, illetve Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni.

9.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz«: olyan kollektív befektetési eszközként szabályozott Befektetési szervezet, amelynek esetében a befektetési eszközben fennálló minden érdekeltség olyan magánszemélyek vagy Szervezetek birtokában van, vagy mások olyan magánszemélyek vagy Szervezetek révén tartják azokat a befektetési eszközben, akik vagy amelyek nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyek; nem tartoznak ugyanakkor ide az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személyek ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezetek.

A kollektív befektetési eszközként szabályozott Befektetési szervezet pusztán amiatt, hogy bemutatóra szóló részvényeket bocsátott ki fizikai formában, még megfelelhet az Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszközre vonatkozó, a B. 9. pontban foglalt kritériumnak, feltéve, hogy:

| a) | 2015. december 31-e után nem bocsát ki több bemutatóra szóló részvényt fizikai formában; |
| --- | --- |

a)

2015. december 31-e után nem bocsát ki több bemutatóra szóló részvényt fizikai formában;

| b) | visszaváltás esetén minden ilyen részvényt kivon a forgalomból; |
| --- | --- |

b)

visszaváltás esetén minden ilyen részvényt kivon a forgalomból;

| c) | lefolytatja a II–VII. szakaszban foglalt átvilágítási eljárásokat, és az ilyen részvények tekintetében fennálló minden adatszolgáltatási kötelezettségnek eleget tesz azok visszavásárlásakor, illetve azok alapján egyéb kifizetések teljesítésekor; és |
| --- | --- |

c)

lefolytatja a II–VII. szakaszban foglalt átvilágítási eljárásokat, és az ilyen részvények tekintetében fennálló minden adatszolgáltatási kötelezettségnek eleget tesz azok visszavásárlásakor, illetve azok alapján egyéb kifizetések teljesítésekor; és

| d) | megfelelő üzletpolitikákkal és eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az ilyen részvények visszavásárlására vagy immobilizációjára a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2018. január 1-jéig sor kerüljön. |
| --- | --- |

d)

megfelelő üzletpolitikákkal és eljárásokkal rendelkezik annak biztosítására, hogy az ilyen részvények visszavásárlására vagy immobilizációjára a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2018. január 1-jéig sor kerüljön.

C.   Pénzügyi számla

1.   »Pénzügyi számla«: valamely Pénzügyi intézménynél vezetett számla, amely egyrészt egy Betétszámlából áll, másrészt egy Letéti számlából, harmadrészt pedig:

| a) | Befektetési szervezet esetében valamilyen, a Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből. Ugyanakkor a »Pénzügyi számla« nem tartalmazhat olyan Szervezetben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközt, amely pusztán azért minősül Befektetési szervezetnek, mert az e Szervezettől eltérő egyéb Pénzügyi intézménynél az ügyfél nevében elhelyezett Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos beruházási, kezelési és ügyintézési műveletek céljából i. befektetési tanácsadói szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából, vagy ii. portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából; |
| --- | --- |

a)

Befektetési szervezet esetében valamilyen, a Pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből. Ugyanakkor a »Pénzügyi számla« nem tartalmazhat olyan Szervezetben fennálló sajáttőke-részesedést vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközt, amely pusztán azért minősül Befektetési szervezetnek, mert az e Szervezettől eltérő egyéb Pénzügyi intézménynél az ügyfél nevében elhelyezett Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos beruházási, kezelési és ügyintézési műveletek céljából i. befektetési tanácsadói szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából, vagy ii. portfóliókezelési szolgáltatásokat nyújt az ügyfél részére és eljár az ügyfél megbízásából;

| b) | a C. 1. a) pontban említetteken kívüli Pénzügyi intézmény esetében valamely abban fennálló sajáttőke-részesedésből vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből, amennyiben az adott eszköztípus alkalmazásának célja az I. szakaszban foglalt adatszolgáltatási kötelezettség elkerülése volt; valamint |
| --- | --- |

b)

a C. 1. a) pontban említetteken kívüli Pénzügyi intézmény esetében valamely abban fennálló sajáttőke-részesedésből vagy azzal szembeni hitelviszonyt megtestesítő eszközből, amennyiben az adott eszköztípus alkalmazásának célja az I. szakaszban foglalt adatszolgáltatási kötelezettség elkerülése volt; valamint

| c) | egy olyan, Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződésből vagy Járadékbiztosítási szerződésből, amelyet Pénzügyi intézmény bocsátott ki vagy tart fenn, az olyan nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződések kivételével, amelyeket magánszemély részére bocsátanak ki, és amelyek Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó pénzügyi számlára teljesített öregséginyugdíj- vagy rokkantsági jogosultság készpénzre váltására szolgálnak. |
| --- | --- |

c)

egy olyan, Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződésből vagy Járadékbiztosítási szerződésből, amelyet Pénzügyi intézmény bocsátott ki vagy tart fenn, az olyan nem befektetéshez kötött, nem átruházható azonnali életjáradék-szerződések kivételével, amelyeket magánszemély részére bocsátanak ki, és amelyek Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó pénzügyi számlára teljesített öregséginyugdíj- vagy rokkantsági jogosultság készpénzre váltására szolgálnak.

A »Pénzügyi számla« fogalma nem foglalja magában az Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlának minősülő számlákat.

2.   »Betétszámla«: minden olyan kereskedelmi számla, csekkszámla, takarékszámla, lekötött betét, takarékszövetkezeti számla, illetve minden olyan számla, amit letéti jegy, megtakarítási igazolás, befektetési igazolás, adósságról szóló igazolás vagy bármilyen olyan hasonló instrumentum igazol, amelyet a Pénzügyi intézmény vezet szokásos banki vagy egyéb hasonló tevékenysége keretében. Szintén Betétszámlának minősül, amikor egy biztosító valamely összeget garantált befektetési szerződés vagy egyéb hasonló, kamat fizetésére vagy jóváírására vonatkozó megállapodás alapján tart az ügyfél számára.

3.   »Letéti számla«: olyan (Biztosítási szerződésektől és Járadékbiztosítási szerződésektől eltérő) számla, amely egy vagy több Pénzügyi eszköz valamely harmadik személy javára való tartására szolgál.

4.   »Sajáttőke-részesedés«: Pénzügyi intézménynek minősülő gazdasági társulás esetében a gazdasági társulásban fennálló tőke- vagy nyereségrészesedés. Pénzügyi intézménynek minősülő vagyonkezelői alap esetében a Sajáttőke-részesedés tulajdonosának kell tekinteni az alap teljes vagy részvagyonának vagyonrendelőjét vagy kedvezményezettjét, vagy bármely más természetes személyt, aki az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja. Az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személyt abban az esetben kell vagyonkezelői alap kedvezményezettjének tekinteni, ha jogosult arra, hogy közvetlenül vagy közvetetten (például meghatalmazotton keresztül) kötelező juttatást kapjon az alaptól, illetve ha közvetlenül vagy közvetetten diszkrecionális juttatást kaphat az alaptól.

5.   »Biztosítási szerződés«: olyan szerződés (a Járadékbiztosítási szerződés kivételével), amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy halálesettel, megbetegedéssel, balesettel, illetve felelősségi vagy vagyoni kockázattal járó meghatározott biztosítási esemény bekövetkezése esetén kifizet egy összeget.

6.   »Járadékbiztosítási szerződés«: olyan szerződés, amelynek alapján a kibocsátó vállalja, hogy kifizetéseket teljesít egy olyan időtartam során, amelyet részben vagy egészben egy vagy több egyén várható élettartama alapján határoznak meg. Ide tartoznak azok a szerződések is, amelyek azon joghatósággal rendelkező terület (valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) joga, szabályozása vagy gyakorlata szerint, amelyben a szerződést kibocsátották, Járadékbiztosítási szerződésnek minősülnek, és amelyeknek alapján a kibocsátó vállalja, hogy többéves időtartam során kifizetéseket teljesít.

7.   »Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés«: olyan Biztosítási szerződés (a két biztosító között megkötött, kártérítés-viszontbiztosítási szerződés kivételével), amely Visszavásárlási értékkel rendelkezik.

8.   »Visszavásárlási érték«: a következő két érték közül a nagyobbik: i. az az összeg, amelyre a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés visszavásárlása vagy megszüntetése esetén jogosult (a visszavásárlás »árának« vagy a kötvénykölcsön értékének levonása nélkül kalkulálva), illetve ii. az az összeg, amelyet a biztosításikötvény-tulajdonos a biztosítási szerződés keretében vagy arra tekintettel kölcsönként felvehet. Az előzőektől függetlenül a »Visszavásárlási érték« nem tartalmazza a Biztosítási szerződés keretén belül kifizetendő következő összegeket:

| a) | a kizárólag az életbiztosítási szerződésben biztosított egyén halála esetén kifizetendő összeg; |
| --- | --- |

a)

a kizárólag az életbiztosítási szerződésben biztosított egyén halála esetén kifizetendő összeg;

| b) | a személyi sérülés vagy betegség alapján teljesített kifizetés vagy más, a biztosított kockázat bekövetkezéséből fakadó gazdasági károkat fedező kártérítési szolgáltatás; |
| --- | --- |

b)

a személyi sérülés vagy betegség alapján teljesített kifizetés vagy más, a biztosított kockázat bekövetkezéséből fakadó gazdasági károkat fedező kártérítési szolgáltatás;

| c) | a Biztosítási szerződés (befektetési egységekhez kötött életbiztosítási szerződés vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) alapján korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (levonva a biztosítási díjak költségeit, függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e), amire a kötvény felmondása vagy megszüntetése miatt, a kockázati kitettségnek a biztosítási szerződés időtartama során bekövetkező csökkenése miatt, illetve a biztosítási díjjal kapcsolatos könyvelési vagy egyéb hasonló hibák miatt került sor; |
| --- | --- |

c)

a Biztosítási szerződés (befektetési egységekhez kötött életbiztosítási szerződés vagy járadékbiztosítási szerződés kivételével) alapján korábban megfizetett biztosítási díj visszatérítése (levonva a biztosítási díjak költségeit, függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e), amire a kötvény felmondása vagy megszüntetése miatt, a kockázati kitettségnek a biztosítási szerződés időtartama során bekövetkező csökkenése miatt, illetve a biztosítási díjjal kapcsolatos könyvelési vagy egyéb hasonló hibák miatt került sor;

| d) | a biztosításikötvény-tulajdonosnak kifizetett nyereségrészesedés (a megszűnéskori nyereségkifizetés kivételével), feltéve, hogy a nyereségrészesedés olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódik, amelynek alapján kizárólag a C. 8. b) pontban meghatározott juttatások kifizetésére kerülhet sor; vagy |
| --- | --- |

d)

a biztosításikötvény-tulajdonosnak kifizetett nyereségrészesedés (a megszűnéskori nyereségkifizetés kivételével), feltéve, hogy a nyereségrészesedés olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódik, amelynek alapján kizárólag a C. 8. b) pontban meghatározott juttatások kifizetésére kerülhet sor; vagy

| e) | biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét visszatérítése olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódóan, amelynek biztosítási díja legalább évente fizetendő, feltéve, hogy a biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét összege nem haladja meg a szerződés értelmében fizetendő következő éves díjat. |
| --- | --- |

e)

biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét visszatérítése olyan Biztosítási szerződéshez kapcsolódóan, amelynek biztosítási díja legalább évente fizetendő, feltéve, hogy a biztosításidíj-előleg vagy biztosításidíj-letét összege nem haladja meg a szerződés értelmében fizetendő következő éves díjat.

9.   »Meglévő számla«:

| a) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2015. december 31-én már meglévő Pénzügyi számla; |
| --- | --- |

a)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2015. december 31-én már meglévő Pénzügyi számla;

| b) | bármely Számlatulajdonos bármely Pénzügyi számlája, a számlanyitás dátumától függetlenül, amennyiben:






  i) | a Számlatulajdonosnak ugyanannál az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Liechtensteinben) lévő Kapcsolt szervezetnél már van olyan Pénzügyi számlája, amely a C. 9. a) pont értelmében Meglévő számlának minősül; |
| --- | --- | --- |

b)

bármely Számlatulajdonos bármely Pénzügyi számlája, a számlanyitás dátumától függetlenül, amennyiben:

i)

a Számlatulajdonosnak ugyanannál az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatósággal rendelkező területen (valamely tagállamban vagy Liechtensteinben) lévő Kapcsolt szervezetnél már van olyan Pénzügyi számlája, amely a C. 9. a) pont értelmében Meglévő számlának minősül;

| ii) | az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, illetve adott esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatóság területén (valamely tagállamban vagy Liechtensteinben) lévő Kapcsolt szervezet mind a VII. szakasz A. pontjában meghatározott adatszerzési követelmények teljesítése szempontjából, mind pedig bármelyik Pénzügyi számla egyenlegének vagy értékének a számla-küszöbérték alkalmazása céljából történő meghatározása szempontjából egyetlen Pénzügyi számlaként kezeli mindkét fent említett pénzügyi számlát és a Számlatulajdonos minden egyéb, a b) pont értelmében Meglévő számlának minősülő Pénzügyi számláját; |
| --- | --- |

ii)

az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, illetve adott esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményével azonos, joghatóság területén (valamely tagállamban vagy Liechtensteinben) lévő Kapcsolt szervezet mind a VII. szakasz A. pontjában meghatározott adatszerzési követelmények teljesítése szempontjából, mind pedig bármelyik Pénzügyi számla egyenlegének vagy értékének a számla-küszöbérték alkalmazása céljából történő meghatározása szempontjából egyetlen Pénzügyi számlaként kezeli mindkét fent említett pénzügyi számlát és a Számlatulajdonos minden egyéb, a b) pont értelmében Meglévő számlának minősülő Pénzügyi számláját;

| iii) | olyan Pénzügyi számla esetében, amelyre vonatkozóan el kell végezni a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásokat, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a C. 9. a) pont szerinti Meglévő számlára vonatkozóan elvégzett átvilágítási eljárásokra hagyatkozva is eleget tehet a Pénzmosás elleni átvilágítási követelményeknek; és |
| --- | --- |

iii)

olyan Pénzügyi számla esetében, amelyre vonatkozóan el kell végezni a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásokat, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a C. 9. a) pont szerinti Meglévő számlára vonatkozóan elvégzett átvilágítási eljárásokra hagyatkozva is eleget tehet a Pénzmosás elleni átvilágítási követelményeknek; és

| iv) | a Pénzügyi számla nyitása nem kívánja meg, hogy a Számlatulajdonos – az e megállapodás alkalmazásában közlendő adatokon túl – új, kiegészítő vagy módosított ügyfél-információkat adjon meg. |
| --- | --- |

iv)

a Pénzügyi számla nyitása nem kívánja meg, hogy a Számlatulajdonos – az e megállapodás alkalmazásában közlendő adatokon túl – új, kiegészítő vagy módosított ügyfél-információkat adjon meg.

10.   »Új számla«: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynél vezetett, 2016. január 1-jén vagy azt követően nyitott Pénzügyi számla, amely nem minősül a C. 9. pont szerinti kibővített értelemben vett Meglévő számlának.

11.   »Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla«: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély.

12.   »Magánszemély tulajdonában lévő új számla«: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több magánszemély.

13.   »Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla«: olyan Meglévő számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több szervezet.

14.   »Alacsony egyenlegű számla«: olyan, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én nem haladja meg az 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget.

15.   »Magas egyenlegű számla«: olyan, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla, amelynek összesített egyenlege vagy értéke 2015. december 31-én vagy bármely azt követő év december 31-én meghaladja az 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeget.

16.   »Szervezet tulajdonában lévő új számla«: olyan Új számla, amelynek Számlatulajdonosa egy vagy több szervezet.

17.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számla«: a következő számlák valamelyike:

| a) | olyan nyugdíjszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | az egyéni öregséginyugdíj-számlákra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, vagy olyan elismert vagy szabályozott nyugdíjrendszer része, amelynek célja nyugdíj, illetve egyéb ellátások biztosítása (beleértve a rokkantsági és az özvegyi, illetve a haláleseti ellátást is); |
| --- | --- | --- |

a)

olyan nyugdíjszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

az egyéni öregséginyugdíj-számlákra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, vagy olyan elismert vagy szabályozott nyugdíjrendszer része, amelynek célja nyugdíj, illetve egyéb ellátások biztosítása (beleértve a rokkantsági és az özvegyi, illetve a haláleseti ellátást is);

| ii) | a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni); |
| --- | --- |

ii)

a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni);

| iii) | a számlával összefüggésben az adóhatóság részére való adatszolgáltatási kötelezettség áll fenn; |
| --- | --- |

iii)

a számlával összefüggésben az adóhatóság részére való adatszolgáltatási kötelezettség áll fenn;

| iv) | a kifizetések feltétele meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, illetve az e meghatározott események bekövetkezését megelőzően történő kifizetésekre csökkentést kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

iv)

a kifizetések feltétele meghatározott nyugdíjkorhatár elérése, rokkantság vagy haláleset, illetve az e meghatározott események bekövetkezését megelőzően történő kifizetésekre csökkentést kell alkalmazni; és

| v) | vagy i. az éves befizetések felső határa egy 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, vagy pedig ii. a teljes élettartam során teljesíthető összbefizetés felső határa egy 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat. |
| --- | --- |

v)

vagy i. az éves befizetések felső határa egy 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, vagy pedig ii. a teljes élettartam során teljesíthető összbefizetés felső határa egy 1 000 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat.

Azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek egyébként megfelelnek a C. 17. a) pont v. alpontjában meghatározott követelményeknek, nem kell az említett követelményeknek nem megfelelőknek tekinteni pusztán azért, mert azokra vagyoni vagy pénzeszközök utalhatók át egy vagy több, a C. 17. a) vagy b) pont követelményeit teljesítő Pénzügyi számláról, illetve egy vagy több, a B. 5–7. pont bármelyikében foglalt követelményeket teljesítő nyugdíjalapból;

| b) | olyan számla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | vagy a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú befektetési eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, és valamely szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek vele, vagy pedig a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú megtakarítási eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik; |
| --- | --- | --- |

b)

olyan számla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

vagy a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú befektetési eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, és valamely szabályozott értékpapírpiacon rendszeresen kereskednek vele, vagy pedig a nyugdíj-előtakarékosságtól eltérő célú megtakarítási eszközökre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik;

| ii) | a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni); |
| --- | --- |

ii)

a számlához adókedvezmény kapcsolódik (például a számlára történő befizetések, amelyek egyébként adókötelesek lennének, levonhatók a Számlatulajdonos bruttó jövedelméből vagy abba nem beszámítandók, vagy azok után alacsonyabb adókulccsal kell adózni, illetve a számlából származó befektetési jövedelem után halasztottan vagy alacsonyabb adókulccsal kell adózni);

| iii) | a kifizetések feltétele a befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy egészségügyi juttatások nyújtásához) kapcsolódóan meghatározott kritériumok teljesülése, illetve az e kritériumok teljesülését megelőzően történő kifizetés esetén csökkentést kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

iii)

a kifizetések feltétele a befektetési vagy megtakarítási számla céljához (például oktatási vagy egészségügyi juttatások nyújtásához) kapcsolódóan meghatározott kritériumok teljesülése, illetve az e kritériumok teljesülését megelőzően történő kifizetés esetén csökkentést kell alkalmazni; és

| iv) | az éves befizetések felső határa egy 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat alkalmazva. |
| --- | --- |

iv)

az éves befizetések felső határa egy 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam vagy Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összeg vagy annál kevesebb, a VII. szakasz C. pontjában meghatározott számlaösszesítési és devizaátváltási szabályokat alkalmazva.

Azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek egyébként megfelelnek a C. 17 b) pont iv. alpontjában meghatározott követelményeknek, nem kell az említett követelményeknek nem megfelelőknek tekinteni pusztán azért, mert azokra vagyoni vagy pénzeszközök utalhatók át egy vagy több, a C. 17. a) vagy b) pont követelményeit teljesítő Pénzügyi számláról, illetve egy vagy több, a B. 5–7. pont bármelyikében foglalt követelményeket teljesítő nyugdíjalapból;

| c) | olyan életbiztosítási szerződés, amelynek fedezeti időszaka véget ér, mielőtt a biztosított magánszemély betölti a 90. életévét, feltéve, hogy a szerződés megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | az idő előrehaladtával nem csökkenő, rendszeres biztosítási díj legalább évente fizetendő a szerződés fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét, e két időtartam közül a rövidebbet figyelembe véve; |
| --- | --- | --- |

c)

olyan életbiztosítási szerződés, amelynek fedezeti időszaka véget ér, mielőtt a biztosított magánszemély betölti a 90. életévét, feltéve, hogy a szerződés megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

az idő előrehaladtával nem csökkenő, rendszeres biztosítási díj legalább évente fizetendő a szerződés fennállása alatt vagy addig, amíg a biztosított be nem tölti a 90. életévét, e két időtartam közül a rövidebbet figyelembe véve;

| ii) | a szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez valamely személy hozzáférhet (kivét, hitel útján vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül; |
| --- | --- |

ii)

a szerződésnek nincs olyan szerződési értéke, amelyhez valamely személy hozzáférhet (kivét, hitel útján vagy más módon) a szerződés megszüntetése nélkül;

| iii) | a szerződés felmondása vagy megszüntetése esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó ellátást) nem haladhatja meg a szerződés alapján fizetett biztosítási díjak összegét, levonva abból a szerződés fennállásának időszakára vagy időszakaira számított, elhalálozással, betegséggel és egyéb kiadásokkal kapcsolatos költségek összegét (függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e) és a szerződés felmondása vagy megszüntetése előtt kifizetett bármely összeget; és |
| --- | --- |

iii)

a szerződés felmondása vagy megszüntetése esetén fizetendő összeg (kivéve a halálesethez kapcsolódó ellátást) nem haladhatja meg a szerződés alapján fizetett biztosítási díjak összegét, levonva abból a szerződés fennállásának időszakára vagy időszakaira számított, elhalálozással, betegséggel és egyéb kiadásokkal kapcsolatos költségek összegét (függetlenül attól, hogy azok ténylegesen felmerültek-e) és a szerződés felmondása vagy megszüntetése előtt kifizetett bármely összeget; és

| iv) | a szerződés átruházása esetén ahhoz új tulajdonosa nem ellenszolgáltatás fejében jutott; |
| --- | --- |

iv)

a szerződés átruházása esetén ahhoz új tulajdonosa nem ellenszolgáltatás fejében jutott;

| d) | kizárólag hagyatékhoz kapcsolódó számla, ha a számlával kapcsolatos dokumentáció tartalmazza az elhunyt végrendeletének vagy a halotti anyakönyvi kivonatának másolatát; |
| --- | --- |

d)

kizárólag hagyatékhoz kapcsolódó számla, ha a számlával kapcsolatos dokumentáció tartalmazza az elhunyt végrendeletének vagy a halotti anyakönyvi kivonatának másolatát;

| e) | a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:






  i) | bírósági végzés vagy ítélet; |
| --- | --- | --- |

e)

a következők közül bármelyikkel összefüggésben létrehozott számla:

i)

bírósági végzés vagy ítélet;

| ii) | ingatlan vagy személyes vagyontárgy eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, hogy a számla megfelel az alábbi követelményeknek:






  — | a számlára kizárólag a következők kerülnek: olyan összegű foglaló, előleg vagy letét, amely elegendő az ügylethez közvetlenül kapcsolódó kötelezettség teljesítéséhez, vagy hasonló befizetés, illetve olyan Pénzügyi eszköz, amelyet az ingatlan vagy vagyontárgy eladásához, cseréjéhez vagy bérbeadásához kapcsolódóan helyeznek a számlára, |
| --- | --- | --- |

ii)

ingatlan vagy személyes vagyontárgy eladása, cseréje vagy bérbeadása, feltéve, hogy a számla megfelel az alábbi követelményeknek:

—

a számlára kizárólag a következők kerülnek: olyan összegű foglaló, előleg vagy letét, amely elegendő az ügylethez közvetlenül kapcsolódó kötelezettség teljesítéséhez, vagy hasonló befizetés, illetve olyan Pénzügyi eszköz, amelyet az ingatlan vagy vagyontárgy eladásához, cseréjéhez vagy bérbeadásához kapcsolódóan helyeznek a számlára,

| — | a számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsa a vásárlónak az ingatlan vagy vagyontárgy vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettsége teljesítését, az eladó bármely függő kötelezettségének kifizetését, vagy a bérleti szerződésnek megfelelően a bérbe adott ingatlanhoz vagy vagyontárgyhoz kapcsolódó bármely kárból eredő kártérítési kötelezettségnek a bérbeadó vagy a bérlő általi teljesítését, |
| --- | --- |

—

a számlát kizárólag azért hozták létre és arra használják, hogy biztosítsa a vásárlónak az ingatlan vagy vagyontárgy vételárának kifizetéséhez kapcsolódó kötelezettsége teljesítését, az eladó bármely függő kötelezettségének kifizetését, vagy a bérleti szerződésnek megfelelően a bérbe adott ingatlanhoz vagy vagyontárgyhoz kapcsolódó bármely kárból eredő kártérítési kötelezettségnek a bérbeadó vagy a bérlő általi teljesítését,

| — | a számlán lévő eszközöket, ideértve az azokon keletkezett jövedelmet is, a vásárló, az eladó, a bérbeadó vagy a bérlő javára való kifizetésre vagy más módon való jóváírásra szánják (ideértve az említett személyek kötelezettségeinek teljesítését is), amikor az ingatlan vagy vagyontárgy eladására, cseréjére vagy a bérleti szerződés felmondására sor kerül, vagy amikor a bérleti szerződés megszűnik, |
| --- | --- |

—

a számlán lévő eszközöket, ideértve az azokon keletkezett jövedelmet is, a vásárló, az eladó, a bérbeadó vagy a bérlő javára való kifizetésre vagy más módon való jóváírásra szánják (ideértve az említett személyek kötelezettségeinek teljesítését is), amikor az ingatlan vagy vagyontárgy eladására, cseréjére vagy a bérleti szerződés felmondására sor kerül, vagy amikor a bérleti szerződés megszűnik,

| — | a számla nem tőkeáttételes kereskedési számla vagy hasonló számla, amelyet egy Pénzügyi eszköz eladásával vagy cseréjével kapcsolatban hoztak létre, és |
| --- | --- |

—

a számla nem tőkeáttételes kereskedési számla vagy hasonló számla, amelyet egy Pénzügyi eszköz eladásával vagy cseréjével kapcsolatban hoztak létre, és

| — | a számla nem kapcsolódik a C. 17. f) pontban leírtak szerinti számlához; |
| --- | --- |

—

a számla nem kapcsolódik a C. 17. f) pontban leírtak szerinti számlához;

| iii) | kizárólag az ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a törlesztőrészlet egy részét tartalékolja azért, hogy megkönnyítse az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás későbbiekben való kifizetését; |
| --- | --- |

iii)

kizárólag az ingatlannal biztosított hitelt nyújtó Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a törlesztőrészlet egy részét tartalékolja azért, hogy megkönnyítse az ingatlanhoz kapcsolódó adók vagy biztosítás későbbiekben való kifizetését;

| iv) | kizárólag a Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megkönnyítse az adók egy későbbi időpontban való kifizetését; |
| --- | --- |

iv)

kizárólag a Pénzügyi intézmény arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megkönnyítse az adók egy későbbi időpontban való kifizetését;

| f) | olyan Betétszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:






  i) | a számlát kizárólag azért hozták létre, mert valamely ügyfél a hitelkártya vagy más rulírozó hitellehetőség esedékes egyenlegét meghaladó összegben teljesítette befizetési kötelezettségét, és a különbözetet nem térítik vissza azonnal az ügyfélnek; és |
| --- | --- | --- |

f)

olyan Betétszámla, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

i)

a számlát kizárólag azért hozták létre, mert valamely ügyfél a hitelkártya vagy más rulírozó hitellehetőség esedékes egyenlegét meghaladó összegben teljesítette befizetési kötelezettségét, és a különbözetet nem térítik vissza azonnal az ügyfélnek; és

| ii) | a Pénzügyi intézmény 2016. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam, illetve Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

ii)

a Pénzügyi intézmény 2016. január 1-jétől vagy korábbi időponttól kezdődően olyan üzletpolitikákat és eljárásokat alkalmaz, amelyekkel vagy megelőzhető, hogy az ügyfelek több mint 50 000 USD-nak megfelelő, a tagállam, illetve Liechtenstein nemzeti valutájában kifejezett összegű túlfizetést teljesítsenek, vagy biztosítható, hogy az említett összegnél nagyobb túlfizetést teljesítő ügyfelek 60 napon belül visszakapják a túlfizetett összeget, minden esetben alkalmazva a VII. szakasz C. pontjában meghatározott devizaátváltási szabályokat. Az esetleges túlfizetés összegének meghatározásakor a díjvitákból eredő pozitív egyenlegeket nem, az áruvisszaküldésből eredő pozitív egyenlegeket viszont figyelembe kell venni.

| g) | minden egyéb olyan számla, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a C. 17. a)–f) pontokban ismertetett számlákéhoz alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Liechtensteint értesítették róla, liechtensteini Szervezet esetében pedig az Európai Bizottságot értesítették róla, feltéve, hogy az említett számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való minősítése nem ellentétes e megállapodás céljaival. |
| --- | --- |

g)

minden egyéb olyan számla, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a C. 17. a)–f) pontokban ismertetett számlákéhoz alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Liechtensteint értesítették róla, liechtensteini Szervezet esetében pedig az Európai Bizottságot értesítették róla, feltéve, hogy az említett számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való minősítése nem ellentétes e megállapodás céljaival.

D.   Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla

1.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan számla, amelynek tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, feltéve, hogy a számlát a II–VII. szakaszban meghatározott átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették.

2.   »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy«: olyan, Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy, aki/amely nem az alábbiak egyike: i. olyan vállalat, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek egy vagy több szabályozott értékpapírpiacon; ii. bármely olyan vállalat, amely az i. alpontban meghatározott vállalat Kapcsolt szervezete; iii. Államigazgatási szerv; iv. Nemzetközi szervezet; v. Központi bank; vagy vi. Pénzügyi intézmény.

3.   »Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóságbeli személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adójogszabályai értelmében az adott joghatósággal rendelkező terület illetőségével rendelkezik, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóilletőségével rendelkezett. E rendelkezés alkalmazásában az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóilletőséggel, úgy kell tekinteni, hogy annak a joghatósággal rendelkező területnek az illetőségével rendelkezik, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található.

4.   »Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság«: az I. szakaszban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséggel összefüggésben egy adott tagállam tekintetében Liechtenstein, vagy Liechtenstein tekintetében egy adott tagállam.

5.   »Részt vevő joghatóság«: az egyes tagállamok, illetve Liechtenstein vonatkozásában:

| a) | a Liechtensteinnel szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében egy adott tagállam, vagy |
| --- | --- |

a)

a Liechtensteinnel szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében egy adott tagállam, vagy

| b) | egy adott tagállammal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében Liechtenstein, vagy |
| --- | --- |

b)

egy adott tagállammal szembeni adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében Liechtenstein, vagy

| c) | bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel a szövegkörnyezettől függően az érintett tagállamnak vagy Liechtensteinnek olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében a másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az érintett tagállam által közzétett és Liechtensteinnel közölt, illetve Liechtenstein által közzétett és az Európai Bizottsággal közölt jegyzékben; |
| --- | --- |

c)

bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel a szövegkörnyezettől függően az érintett tagállamnak vagy Liechtensteinnek olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében a másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az érintett tagállam által közzétett és Liechtensteinnel közölt, illetve Liechtenstein által közzétett és az Európai Bizottsággal közölt jegyzékben;

| d) | a tagállamok vonatkozásában bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel az Európai Uniónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében az említett másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az Európai Bizottság által közzétett jegyzékben. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok vonatkozásában bármely más joghatósággal rendelkező terület, i. amellyel az Európai Uniónak olyan hatályos megállapodása van, amelynek értelmében az említett másik joghatósággal rendelkező terület közli az I. szakaszban meghatározott adatokat, és ii. amely szerepel az Európai Bizottság által közzétett jegyzékben.

6.   »Ellenőrzést gyakorló személy«: olyan természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol egy Szervezet felett. Vagyonkezelői alap esetében ez a fogalom a vagyonrendelő(ke)t, a vagyonkezelő(ke)t, a védnökö(ke)t (amennyiben van ilyen), a kedvezményezette(ke)t vagy a kedvezményezettek csoportját/csoportjait, illetve bármely más természetes személyt jelent, aki(k) vagy amely(ek) az alap felett a tényleges végső ellenőrzést gyakorolja/gyakorolják, vagyonkezelői alaptól eltérő jogi forma esetében pedig az egyenértékű vagy hasonló pozícióban lévő személyeket jelenti. Az »Ellenőrzést gyakorló személy« fogalmát a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival összhangban kell értelmezni.

7.   »Nem pénzügyi szervezet«: olyan Szervezet, amely nem Pénzügyi intézmény.

8.   »Passzív nem pénzügyi szervezet«: i. olyan Nem pénzügyi szervezet, amely nem Aktív nem pénzügyi szervezet; vagy ii. olyan, az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, amely nem valamely Részt vevő joghatóság pénzügyi intézménye.

9.   »Aktív nem pénzügyi szervezet«: minden olyan Nem pénzügyi szervezet, amely teljesíti a következő feltételek bármelyikét:

| a) | az előző naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet bruttó jövedelmének kevesebb mint 50 %-a volt passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet eszközeinek kevesebb mint 50 %-a állt olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy azért tartják őket, hogy passzív bevételt termeljenek; |
| --- | --- |

a)

az előző naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet bruttó jövedelmének kevesebb mint 50 %-a volt passzív jövedelem, és az előző naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Nem pénzügyi szervezet eszközeinek kevesebb mint 50 %-a állt olyan eszközökből, amelyek passzív bevételt termelnek, vagy azért tartják őket, hogy passzív bevételt termeljenek;

| b) | a Nem pénzügyi szervezet részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon, vagy a Nem pénzügyi szervezet egy olyan Szervezet Kapcsolt szervezete, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon; |
| --- | --- |

b)

a Nem pénzügyi szervezet részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon, vagy a Nem pénzügyi szervezet egy olyan Szervezet Kapcsolt szervezete, amelynek részvényeivel rendszeresen kereskednek szabályozott értékpapírpiacon;

| c) | a Nem pénzügyi szervezet Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet, Központi bank, vagy olyan Szervezet, amely teljes egészében az előbb említettek közül egy vagy több szervezet tulajdonában van; |
| --- | --- |

c)

a Nem pénzügyi szervezet Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet, Központi bank, vagy olyan Szervezet, amely teljes egészében az előbb említettek közül egy vagy több szervezet tulajdonában van;

| d) | a Nem pénzügyi szervezetnek lényegében minden tevékenysége egy vagy több olyan leányvállalat jegyzett tőkéjének (részben vagy egészben történő) birtoklásához vagy az ezek számára biztosított finanszírozáshoz és szolgáltatásnyújtáshoz köthető, amelyek a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő üzleti tevékenységet folytatnak, azzal a fenntartással, hogy a Szervezet nem tekinthető Aktív nem pénzügyi szervezetnek abban az esetben, ha a Szervezet befektetési alapként működik (vagy akként jelöli meg magát), ideértve például a magántőkealapot, a kockázatitőke-alapot, a hitelből történő kivásárlásra szakosodott alapot vagy bármely olyan befektetési eszközt, amelynek célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban – befektetési céllal – tőkeeszközök formájában részesedéssel rendelkezzen; |
| --- | --- |

d)

a Nem pénzügyi szervezetnek lényegében minden tevékenysége egy vagy több olyan leányvállalat jegyzett tőkéjének (részben vagy egészben történő) birtoklásához vagy az ezek számára biztosított finanszírozáshoz és szolgáltatásnyújtáshoz köthető, amelyek a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő üzleti tevékenységet folytatnak, azzal a fenntartással, hogy a Szervezet nem tekinthető Aktív nem pénzügyi szervezetnek abban az esetben, ha a Szervezet befektetési alapként működik (vagy akként jelöli meg magát), ideértve például a magántőkealapot, a kockázatitőke-alapot, a hitelből történő kivásárlásra szakosodott alapot vagy bármely olyan befektetési eszközt, amelynek célja, hogy vállalatokat vásároljon fel vagy finanszírozzon, és ezáltal ezekben a vállalatokban – befektetési céllal – tőkeeszközök formájában részesedéssel rendelkezzen;

| e) | a Nem pénzügyi szervezet még nem végez tevékenységet, és előzőleg sem működött, de tőkét fektet be eszközökbe valamely, a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenység működtetése céljából, feltéve, hogy a Nem pénzügyi szervezet megalapítását követő 24 hónap elteltével az már nem teljesíti ezt a kritériumot; |
| --- | --- |

e)

a Nem pénzügyi szervezet még nem végez tevékenységet, és előzőleg sem működött, de tőkét fektet be eszközökbe valamely, a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenység működtetése céljából, feltéve, hogy a Nem pénzügyi szervezet megalapítását követő 24 hónap elteltével az már nem teljesíti ezt a kritériumot;

| f) | a Nem pénzügyi szervezet az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi intézmény, és folyamatban van az eszközeinek a felszámolása vagy az átszervezése annak érdekében, hogy tevékenységét a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenységként folytassa vagy indítsa újra; |
| --- | --- |

f)

a Nem pénzügyi szervezet az elmúlt öt évben nem volt Pénzügyi intézmény, és folyamatban van az eszközeinek a felszámolása vagy az átszervezése annak érdekében, hogy tevékenységét a Pénzügyi intézményekétől eltérő tevékenységként folytassa vagy indítsa újra;

| g) | a Nem pénzügyi szervezet elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt szervezetekkel vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy fedezeti szolgáltatást olyan Szervezetek részére, amelyek nem Kapcsolt szervezetek, feltéve, hogy az említett Kapcsolt szervezetek csoportja elsősorban a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő tevékenységet folytat; vagy |
| --- | --- |

g)

a Nem pénzügyi szervezet elsősorban finanszírozási és fedezeti ügyleteket folytat olyan Kapcsolt szervezetekkel vagy azok részére, amelyek nem Pénzügyi intézmények, és nem biztosít finanszírozási vagy fedezeti szolgáltatást olyan Szervezetek részére, amelyek nem Kapcsolt szervezetek, feltéve, hogy az említett Kapcsolt szervezetek csoportja elsősorban a Pénzügyi intézmények tevékenységétől eltérő tevékenységet folytat; vagy

| h) | a Nem pénzügyi szervezet megfelel az alábbi követelmények mindegyikének:






  i) | az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti, kulturális, sport- vagy oktatási céllal hozták létre és működtetik, vagy az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) hozták létre és ott működtetik, és szakmai szervezet, ipari egyesület, kereskedelmi kamara, munkavállalói szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, polgári szervezet vagy kizárólag a társadalmi jólét előmozdítása érdekében tevékenykedő szervezet; |
| --- | --- | --- |

h)

a Nem pénzügyi szervezet megfelel az alábbi követelmények mindegyikének:

i)

az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) kizárólag vallási, jótékonysági, tudományos, művészeti, kulturális, sport- vagy oktatási céllal hozták létre és működtetik, vagy az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) hozták létre és ott működtetik, és szakmai szervezet, ipari egyesület, kereskedelmi kamara, munkavállalói szervezet, mezőgazdasági vagy kertészeti szervezet, polgári szervezet vagy kizárólag a társadalmi jólét előmozdítása érdekében tevékenykedő szervezet;

| ii) | az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) mentes a jövedelemadó alól; |
| --- | --- |

ii)

az illetősége szerinti, joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) mentes a jövedelemadó alól;

| iii) | nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, akiknek vagy amelyeknek a szervezet jövedelmében vagy az eszközeiben tulajdonosi vagy kedvezményezetti érdekeltségük van; |
| --- | --- |

iii)

nincsenek olyan részvényesei vagy tagjai, akiknek vagy amelyeknek a szervezet jövedelmében vagy az eszközeiben tulajdonosi vagy kedvezményezetti érdekeltségük van;

| iv) | a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata nem teszi lehetővé, hogy a Nem pénzügyi szervezet bármilyen jövedelmét vagy eszközét valamely magánszemélynek vagy nem jótékonysági Szervezetnek juttassa vagy javára fordítsa, kivéve, ha erre a Nem pénzügyi szervezet által folytatott jótékonysági tevékenység keretében vagy a nyújtott szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezésként, vagy a Nem pénzügyi szervezet által vásárolt ingatlan valós piaci értékének megfelelő kifizetésként kerül sor; és |
| --- | --- |

iv)

a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata nem teszi lehetővé, hogy a Nem pénzügyi szervezet bármilyen jövedelmét vagy eszközét valamely magánszemélynek vagy nem jótékonysági Szervezetnek juttassa vagy javára fordítsa, kivéve, ha erre a Nem pénzügyi szervezet által folytatott jótékonysági tevékenység keretében vagy a nyújtott szolgáltatásokért fizetett ésszerű ellentételezésként, vagy a Nem pénzügyi szervezet által vásárolt ingatlan valós piaci értékének megfelelő kifizetésként kerül sor; és

| v) | a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai előírják vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata előírja, hogy a Nem pénzügyi szervezet felszámolása vagy megszüntetése esetén annak teljes eszközállománya egy Államigazgatási szervet vagy más nonprofit szervezetet, vagy a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) kormányát vagy annak bármely politikai alegységét illeti meg. |
| --- | --- |

v)

a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) hatályos jogszabályai előírják vagy a Nem pénzügyi szervezet létesítő okirata előírja, hogy a Nem pénzügyi szervezet felszámolása vagy megszüntetése esetén annak teljes eszközállománya egy Államigazgatási szervet vagy más nonprofit szervezetet, vagy a Nem pénzügyi szervezet illetősége szerinti joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) kormányát vagy annak bármely politikai alegységét illeti meg.

E.   Egyéb

| 1. | »Számlatulajdonos«: az a személy, akit vagy amelyet a Pénzügyi intézmény az általa vezetett Pénzügyi számla tulajdonosaként tart nyilván vagy azonosított. E melléklet alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként az a személy, aki vagy amely nem Pénzügyi intézmény, és aki vagy amely képviselőként, hivatalos gyámként, gondnokként, meghatalmazottként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként vagy közvetítőként egy másik személy javára vagy részére Pénzügyi számlát tart fenn; ebben az esetben az említett másik személyt kell a számla tulajdonosának tekinteni. Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében a Számlatulajdonos az a személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét. Ha nincs olyan személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét, akkor az a személy minősül Számlatulajdonosnak, akit vagy amelyet a szerződésben szerződő félként neveztek meg, vagy aki/amely a szerződés értelmében jogosult a kifizetésre. A Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés lejáratakor minden olyan személyt, akit vagy amelyet a szerződés alapján kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni. |
| --- | --- |

1.

»Számlatulajdonos«: az a személy, akit vagy amelyet a Pénzügyi intézmény az általa vezetett Pénzügyi számla tulajdonosaként tart nyilván vagy azonosított. E melléklet alkalmazásában nem kezelendő Számlatulajdonosként az a személy, aki vagy amely nem Pénzügyi intézmény, és aki vagy amely képviselőként, hivatalos gyámként, gondnokként, meghatalmazottként, aláírási joggal rendelkezőként, befektetési tanácsadóként vagy közvetítőként egy másik személy javára vagy részére Pénzügyi számlát tart fenn; ebben az esetben az említett másik személyt kell a számla tulajdonosának tekinteni. Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében a Számlatulajdonos az a személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét. Ha nincs olyan személy, akinek vagy amelynek jogában áll felvenni a Visszavásárlási összeget, vagy megváltoztatni a szerződés kedvezményezettjét, akkor az a személy minősül Számlatulajdonosnak, akit vagy amelyet a szerződésben szerződő félként neveztek meg, vagy aki/amely a szerződés értelmében jogosult a kifizetésre. A Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés lejáratakor minden olyan személyt, akit vagy amelyet a szerződés alapján kifizetés illet meg, Számlatulajdonosként kell kezelni.

| 2. | »Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások«: az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azon átvilágítási eljárásai, amelyeket a rá vonatkozó, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vagy hasonló előírások értelmében végez. |
| --- | --- |

2.

»Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások«: az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azon átvilágítási eljárásai, amelyeket a rá vonatkozó, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos vagy hasonló előírások értelmében végez.

| 3. | »Szervezet«: jogi személy vagy valamilyen jogi konstrukció, például vállalat, gazdasági társulás, vagyonkezelői alap vagy alapítvány. |
| --- | --- |

3.

»Szervezet«: jogi személy vagy valamilyen jogi konstrukció, például vállalat, gazdasági társulás, vagyonkezelői alap vagy alapítvány.

| 4. | Egy Szervezet akkor tekintendő egy másik szervezet »Kapcsolt szervezetének« ha a) bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll; b) a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll; vagy c) a két Szervezet az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, közös vezetésük van, és a közös vezetés eleget tesz a két Befektetési szervezet átvilágítási kötelezettségeinek. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés. |
| --- | --- |

4.

Egy Szervezet akkor tekintendő egy másik szervezet »Kapcsolt szervezetének« ha a) bármelyik Szervezet a másik Szervezet ellenőrzése alatt áll; b) a két Szervezet közös ellenőrzés alatt áll; vagy c) a két Szervezet az A. 6. b) pontban meghatározott Befektetési szervezet, közös vezetésük van, és a közös vezetés eleget tesz a két Befektetési szervezet átvilágítási kötelezettségeinek. E rendelkezés alkalmazásában ellenőrzés a Szervezetben gyakorolt szavazati jogoknak és a szervezet értékének több mint 50 %-ával való közvetett vagy közvetlen rendelkezés.

| 5. | »Adóazonosító szám«: az adóalany azonosítására szolgáló szám (vagy ha ilyen nincs, akkor a funkcionális megfelelője). |
| --- | --- |

5.

»Adóazonosító szám«: az adóalany azonosítására szolgáló szám (vagy ha ilyen nincs, akkor a funkcionális megfelelője).

| 6. | »Bizonyító okirat«: a következők bármelyike:






  a) | az azon joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) erre felhatalmazott kormányzati szerve (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított illetőségigazolás, amelyben a kedvezményezett állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

6.

»Bizonyító okirat«: a következők bármelyike:

a)

az azon joghatósággal rendelkező terület (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) erre felhatalmazott kormányzati szerve (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított illetőségigazolás, amelyben a kedvezményezett állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik;

| b) | magánszemély esetében bármely erre felhatalmazott kormányzati szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza a magánszemély nevét, és jellemzően azonosítási célokat szolgál; |
| --- | --- |

b)

magánszemély esetében bármely erre felhatalmazott kormányzati szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított érvényes azonosító okmány, amely tartalmazza a magánszemély nevét, és jellemzően azonosítási célokat szolgál;

| c) | Szervezet esetében bármilyen felhatalmazott állami szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított hivatalos irat, amely tartalmazza a Szervezet nevét és vagy az azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének a címét, ahol állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik, vagy azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének címét, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy alapították; |
| --- | --- |

c)

Szervezet esetében bármilyen felhatalmazott állami szerv (például kormány vagy hivatala, illetve önkormányzat) által kiállított hivatalos irat, amely tartalmazza a Szervezet nevét és vagy az azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének a címét, ahol állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik, vagy azon a joghatósággal rendelkező területen (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más joghatósággal rendelkező terület) lévő székhelyének címét, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy alapították;

| d) | auditált pénzügyi kimutatás, harmadik személy által készített hiteljelentés, csődnyilvántartás vagy értékpapír-szabályozói jelentés. |
| --- | --- |

d)

auditált pénzügyi kimutatás, harmadik személy által készített hiteljelentés, csődnyilvántartás vagy értékpapír-szabályozói jelentés.

Szervezet tulajdonában lévő meglévő számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény Bizonyító okiratként használhat fel a saját nyilvántartásaiban szereplő, a Számlatulajdonosra vonatkozó bármely olyan minősítést, amelyet egységes ágazati osztályozási rendszer alapján határoztak meg, és amelyet az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a szokásos üzleti gyakorlatával összhangban vett nyilvántartásba a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárásai céljából vagy más, jogszabályban előírt (adóügyi céloktól eltérő) célból, továbbá amelyet az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azt megelőzően alkalmazott, hogy a Pénzügyi számlát Meglévő számlának minősítette, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nincs tudomása arról, vagy nincs oka azt feltételezni, hogy a minősítés nem helytálló vagy nem megbízható. Az »egységes ágazati osztályozási rendszer« olyan osztályozási rendszer, amelynek alkalmazásával a vállalkozásokat adóügyi céloktól eltérő egyéb célból üzlettípus szerint besorolják.

IX. SZAKASZ

GYAKORLATI VÉGREHAJTÁS

A tagállamoknak és Liechtensteinnek szabályokkal és közigazgatási eljárásokkal kell rendelkezniük a fent megállapított adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások tényleges alkalmazásának és betartásának biztosításához, ideértve többek között az alábbiakat:

| 1. | olyan szabályok, amelyekkel megakadályozható, hogy a Pénzügyi intézmények, személyek vagy közvetítők az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások megkerülésére irányuló gyakorlatokat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

1.

olyan szabályok, amelyekkel megakadályozható, hogy a Pénzügyi intézmények, személyek vagy közvetítők az adatszolgáltatási és átvilágítási eljárások megkerülésére irányuló gyakorlatokat alkalmazzanak;

| 2. | olyan szabályok, amelyek arra kötelezik az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeket, hogy vezessenek nyilvántartást a fent említett eljárások során megtett lépésekről és minden alapul vett bizonyítékról, valamint megfelelő intézkedések ezen nyilvántartások rendelkezésre állásának biztosítására; |
| --- | --- |

2.

olyan szabályok, amelyek arra kötelezik az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézményeket, hogy vezessenek nyilvántartást a fent említett eljárások során megtett lépésekről és minden alapul vett bizonyítékról, valamint megfelelő intézkedések ezen nyilvántartások rendelkezésre állásának biztosítására;

| 3. | közigazgatási eljárások annak ellenőrzésére, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények teljesítik-e az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeiket; közigazgatási eljárások az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménnyel való kapcsolatfelvételre nem dokumentált számlák észlelése esetén; |
| --- | --- |

3.

közigazgatási eljárások annak ellenőrzésére, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények teljesítik-e az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeiket; közigazgatási eljárások az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménnyel való kapcsolatfelvételre nem dokumentált számlák észlelése esetén;

| 4. | közigazgatási eljárások annak biztosítására, hogy a továbbiakban is csekély maradjon annak a kockázata, hogy a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként meghatározott Szervezeteket és számlákat adókijátszás céljára vegyék igénybe; és |
| --- | --- |

4.

közigazgatási eljárások annak biztosítására, hogy a továbbiakban is csekély maradjon annak a kockázata, hogy a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként, illetve Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként meghatározott Szervezeteket és számlákat adókijátszás céljára vegyék igénybe; és

| 5. | meg nem felelés esetén alkalmazandó, az előírások betartását biztosító hatékony rendelkezések. |
| --- | --- |

5.

meg nem felelés esetén alkalmazandó, az előírások betartását biztosító hatékony rendelkezések.

X. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁSI IDŐPONTOK AZ AUSZTRIÁBAN TALÁLHATÓ, ADATSZOLGÁLTATÁSRA KÖTELEZETT PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK VONATKOZÁSÁBAN

Az Ausztriában található, Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények esetében az e mellékletben szereplő összes, 2016-ra és 2017-re történő hivatkozást 2017-re, illetve 2018-ra történő hivatkozásként kell értelmezni. Az Ausztriában található, Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények által vezetett, Meglévő számlák esetében az e mellékletben szereplő összes, 2015. december 31-re történő hivatkozást 2016. december 31-re történő hivatkozásként kell értelmezni.

II. MELLÉKLET

A PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ADATAIRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS ÁTVILÁGÍTÁSI SZABÁLYOK

1.   A körülmények megváltozása

A »körülmények megváltozása« minden olyan változás, amelynek következtében egy adott személy minősítését érintő új információk merülnek fel, vagy amely bármely más módon ellentmondást eredményez egy adott személy minősítésével szemben. A körülmények megváltozásának tekintendők továbbá a Számlatulajdonos számlájával kapcsolatos új vagy megváltozott információk (többek között új számlatulajdonos megjelenése, a korábbi Számlatulajdonos helyébe új számlatulajdonos lépése vagy bármilyen más, a Számlatulajdonost érintő változás), illetve a vizsgált számlához kapcsolódó bármely számlát érintő új vagy megváltozott információk (alkalmazva az I. melléklet VII. szakaszának C. 1–3. pontjában meghatározott számlaösszesítési szabályokat), amennyiben az új vagy megváltozott információk befolyásolják a Számlatulajdonos minősítését.

Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az I. melléklet III. szakaszának B. 1. pontjában meghatározott, a lakcímre vagy a székhely, illetve telephely címére irányuló vizsgálat eredményeit vette alapul, és a körülmények olyan változása következett be, amelynek következtében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tudomást szerez arról, vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti Bizonyító okirat (vagy más, azzal egyenértékű dokumentáció) hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az irányadó naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napjáig, vagy – amennyiben az későbbi időpont – a körülmények megváltozásának észlelésétől vagy az arról szóló értesítéstől számított 90 naptári napon belül be kell szereznie a Számlatulajdonos nyilatkozatát és az új Bizonyító okiratot a Számlatulajdonos adóügyi illetőségének meghatározásához. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az említett határidőig nem tudja beszerezni a Számlatulajdonos nyilatkozatát és az új Bizonyító okiratot, akkor az I. melléklet III. szakaszának B. 2–6. pontjában meghatározott, az adatállományban való elektronikus keresési eljárást kell alkalmaznia.

2.   A számlatulajdonos nyilatkozata Szervezet tulajdonában lévő új számlák esetében

Szervezet tulajdonában lévő új számlák esetében annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény kizárólag a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatát veheti alapul.

3.   A Pénzügyi intézmény illetősége

Egy adott Pénzügyi intézmény akkor tekintendő valamely tagállamban, Liechtensteinben vagy más Részt vevő joghatóságban »illetőséggel rendelkező«-nek, ha az említett tagállam, Liechtenstein vagy más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik (azaz a Részt vevő joghatóság be tudja tartatni a Pénzügyi intézménnyel az adatszolgáltatási előírásokat). Általánosságban elmondható, hogy ha egy Pénzügyi intézmény adóügyi szempontból valamely tagállamban, Liechtensteinben vagy más Részt vevő joghatóságban illetősséggel rendelkezik, akkor annak a tagállamnak, Liechtensteinnek vagy más Részt vevő joghatóságnak a joghatósága alá tartozik, így tehát Tagállami pénzügyi intézménynek, Liechtensteini pénzügyi intézménynek, illetve Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének tekintendő. Ha egy vagyonkezelői alap Pénzügyi intézmény (függetlenül attól, hogy egy adott tagállamban, Liechtensteinben vagy más Részt vevő joghatóságban adóilletőséggel rendelkezik-e), abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy a tagállam, Liechtenstein, illetve más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik, ha egy vagy több vagyonkezelője a szóban forgó tagállamban, Liechtensteinben, illetve más Részt vevő joghatóságban rendelkezik illetőséggel, kivéve, ha a vagyonkezelői alap az e megállapodás vagy a nemzetközi standardot végrehajtó más megállapodás értelmében szolgáltatandó, az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozó valamennyi adatot egy másik Részt vevő joghatóságnak (akár valamely tagállam, Liechtenstein vagy más Részt vevő joghatóság) szolgáltatja, mivel abban a másik Részt vevő joghatóságban rendelkezik adóilletőséggel. Ha azonban egy Pénzügyi intézmény (amely nem vagyonkezelői alap) nem rendelkezik adóügyi illetőséggel (például mert adózási szempontból átláthatónak tekinthető vagy olyan joghatósággal rendelkező területen található, amelyben nincsen jövedelemadó), akkor abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy egy tagállam, Liechtenstein, illetve más Részt vevő joghatóság joghatósága alá tartozik, tehát Tagállami pénzügyi intézmény, Liechtensteini pénzügyi intézmény, illetve Részt vevő joghatóság pénzügyi intézmény, ha:

| a) | az említett tagállam, Liechtenstein vagy más Részt vevő joghatóság jogszabályainak megfelelően alapították; |
| --- | --- |

a)

az említett tagállam, Liechtenstein vagy más Részt vevő joghatóság jogszabályainak megfelelően alapították;

| b) | a vezetésének székhelye (ideértve a tényleges üzletvezetését) az említett tagállamban, Liechtensteinben vagy más Részt vevő joghatóságban található; vagy |
| --- | --- |

b)

a vezetésének székhelye (ideértve a tényleges üzletvezetését) az említett tagállamban, Liechtensteinben vagy más Részt vevő joghatóságban található; vagy

| c) | az említett tagállam, Liechtenstein vagy más Részt vevő joghatóság pénzügyi felügyelete alá tartozik. |
| --- | --- |

c)

az említett tagállam, Liechtenstein vagy más Részt vevő joghatóság pénzügyi felügyelete alá tartozik.

Ha egy Pénzügyi intézmény (amely nem vagyonkezelői alap) kettő vagy több Részt vevő joghatóságban (egy tagállamban, Liechtensteinben vagy más Részt vevő joghatóságban) rendelkezik adóilletőséggel, akkor abban a Részt vevő joghatóságban kell teljesítenie az adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségeit, amelyben a Pénzügyi számlá(ka)t vezeti.

4.   Számlavezetés

Általánosságban úgy tekintendő, hogy a számlát az alábbiak szerinti Pénzügyi intézmény vezeti:

| a) | letéti számla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számlán lévő eszközök letéti őrzését végzi (ideértve azt az esetet is, amikor a Pénzügyi intézmény a megbízó nevén tart eszközöket a Számlatulajdonos számára); |
| --- | --- |

a)

letéti számla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számlán lévő eszközök letéti őrzését végzi (ideértve azt az esetet is, amikor a Pénzügyi intézmény a megbízó nevén tart eszközöket a Számlatulajdonos számára);

| b) | betétszámla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számla tekintetében kifizetéseket köteles végezni (kivéve a Pénzügyi intézmény megbízottját, függetlenül attól, hogy maga a megbízott Pénzügyi intézmény-e); |
| --- | --- |

b)

betétszámla esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a számla tekintetében kifizetéseket köteles végezni (kivéve a Pénzügyi intézmény megbízottját, függetlenül attól, hogy maga a megbízott Pénzügyi intézmény-e);

| c) | pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedés vagy Pénzügyi intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amennyiben a részesedés vagy értékpapír Pénzügyi számlának tekintendő – maga a szóban forgó Pénzügyi intézmény; |
| --- | --- |

c)

pénzügyi intézményben fennálló sajáttőke-részesedés vagy Pénzügyi intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – amennyiben a részesedés vagy értékpapír Pénzügyi számlának tekintendő – maga a szóban forgó Pénzügyi intézmény;

| d) | visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a szerződés tekintetében a kifizetéseket köteles teljesíteni. |
| --- | --- |

d)

visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében az a Pénzügyi intézmény, amely a szerződés tekintetében a kifizetéseket köteles teljesíteni.

5.   Passzív nem pénzügyi szervezetnek minősülő vagyonkezelői alapok

Az olyan Szervezetet, például gazdasági társulást, korlátolt felelősségű gazdasági társulást vagy hasonló jogi konstrukciót, amely nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az I. melléklet VIII. szakaszának D. 3. pontja értelmében úgy kell kezelni, mint azon joghatósággal rendelkező területen illetőséggel rendelkezőt, amelyben a tényleges üzletvezetés helye található. E rendelkezés alkalmazásában egy jogi személy vagy jogi konstrukció akkor tekintendő gazdasági társuláshoz vagy korlátolt felelősségű gazdasági társuláshoz »hasonlónak«, ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság adóügyi jogszabályainak értelmében az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatóság területén nem tekintendő adóalanynak. A kétszeres adatszolgáltatás elkerülése érdekében azonban (tekintettel arra, hogy vagyonkezelői alapok esetében az Ellenőrzést gyakorló személy fogalma igen tágan értelmezhető) a Passzív nem pénzügyi szervezetnek minősülő vagyonkezelői alapok nem tekinthetők hasonló jogi konstrukciónak.

6.   A Szervezet székhelyének címe

Az I. melléklet VIII. szakaszának E. 6. c) pontjában előírt követelmények egyike szerint egy Szervezet hivatalos dokumentációjának tartalmaznia kell vagy a Szervezet abban a tagállamban, Liechtensteinben vagy más joghatósággal rendelkező területen lévő székhelyének a címét, ahol a szervezet állítása szerint adóilletőséggel rendelkezik, vagy az abban a tagállamban, Liechtensteinben vagy más joghatósággal rendelkező területen lévő székhelyének a címét, amelyben a Szervezetet bejegyezték vagy megalapították. A Szervezet székhelyének címe általánosságban az a hely, ahol a szervezet tényleges üzletvezetésének a helye található. Nem tekinthető a Szervezet székhelyének annak a Pénzügyi intézménynek a címe, amelynél a Szervezet számlát tart fenn, illetve a postafiók vagy a kizárólag levelezési célokat szolgáló cím, kivéve abban az esetben, ha ez a Szervezet által használt egyetlen cím, és a Szervezet létesítő okirataiban a Szervezet bejegyzett címeként jelenik meg. Nem tekinthető továbbá a Szervezet székhelyének az olyan cím, amelyre vonatkozóan »postán maradó küldemény« megbízás van érvényben.

III. MELLÉKLET

A SZERZŐDŐ FELEK HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ HATÓSÁGAINAK JEGYZÉKE

A megállapodás alkalmazásában a hatáskörrel rendelkező hatóságok a következők:

| a) | a Liechtensteini Hercegségben: Die Regierung des Fürstentums Liechtenstein vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

a)

a Liechtensteini Hercegségben: Die Regierung des Fürstentums Liechtenstein vagy egy meghatalmazott képviselő;

| b) | a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

b)

a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

| c) | a Bolgár Köztársaságban: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

c)

a Bolgár Köztársaságban: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vagy egy meghatalmazott képviselő;

| d) | a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

d)

a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő;

| e) | a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

e)

a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő;

| f) | a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

f)

a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

| g) | az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

g)

az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő;

| h) | a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

h)

a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

| i) | a Spanyol Királyságban: El Ministro de Economía y Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

i)

a Spanyol Királyságban: El Ministro de Economía y Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő;

| j) | a Francia Köztársaságban: Le Ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

j)

a Francia Köztársaságban: Le Ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő;

| k) | a Horvát Köztársaságban: Ministar financija vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

k)

a Horvát Köztársaságban: Ministar financija vagy egy meghatalmazott képviselő;

| l) | Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője; |
| --- | --- |

l)

Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője;

| m) | az Olasz Köztársaságban: Il Direttore Generale delle Finanze vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

m)

az Olasz Köztársaságban: Il Direttore Generale delle Finanze vagy egy meghatalmazott képviselő;

| n) | a Ciprusi Köztársaságban: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

n)

a Ciprusi Köztársaságban: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

| o) | a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

o)

a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő;

| p) | a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

p)

a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő;

| q) | a Luxemburgi Nagyhercegségben: Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

q)

a Luxemburgi Nagyhercegségben: Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

| r) | Magyarországon: A pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

r)

Magyarországon: A pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő;

| s) | a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

s)

a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő;

| t) | a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

t)

a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő;

| u) | az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

u)

az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

| v) | a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

v)

a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő;

| w) | a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

w)

a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő;

| x) | Romániában: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

x)

Romániában: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vagy egy meghatalmazott képviselő;

| y) | a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

y)

a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő;

| z) | a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

z)

a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő;

| (aa) | a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

(aa)

a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő;

| (ab) | a Svéd Királyságban: Chefen för Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

(ab)

a Svéd Királyságban: Chefen för Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő;

| (ac) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári hatáskörrel rendelkező hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az EU és EK jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Liechtensteinnek, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(ac)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári hatáskörrel rendelkező hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az EU és EK jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Liechtensteinnek, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

1.   Ezt a módosító jegyzőkönyvet a Szerződő Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A Szerződő Felek értesítik egymást ezen eljárások befejezéséről. E módosító jegyzőkönyv az utolsó értesítést követő január 1-jén lép hatályba.

2.   Az e módosító jegyzőkönyvben a megkeresésre történő információcsere tekintetében megállapított rendelkezések az olyan, megkeresésre történő információcserére alkalmazandók, amelyek esetében a megkeresésre a jegyzőkönyv hatálybalépésének napján vagy azt követően kerül sor, és az információk olyan pénzügyi évre vonatkoznak, amely a jegyzőkönyv hatálybalépése évének január 1-jén vagy azt követően kezdődik. Azt az esetet kivéve, ha a módosító jegyzőkönyvvel módosított 5. cikk alkalmazandó, a megállapodás 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata továbbra is alkalmazandó.

3.   Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak ellenére a megállapodás e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti alábbi kötelezettségek a következők szerint továbbra is alkalmazandók:

| i) | Liechtensteinnek és az ott letelepedett kifizetőknek a megállapodás 2. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti kötelezettségei, illetve Liechtenstein kötelezettségei és az ott letelepedett kifizetők mögöttes kötelezettségei a megállapodás 8. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerint e módosító jegyzőkönyv hatálybalépése évének június 30-ig vagy a szóban forgó kötelezettségek teljesítéséig továbbra is alkalmazandók; |
| --- | --- |

i)

Liechtensteinnek és az ott letelepedett kifizetőknek a megállapodás 2. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti kötelezettségei, illetve Liechtenstein kötelezettségei és az ott letelepedett kifizetők mögöttes kötelezettségei a megállapodás 8. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerint e módosító jegyzőkönyv hatálybalépése évének június 30-ig vagy a szóban forgó kötelezettségek teljesítéséig továbbra is alkalmazandók;

| ii) | a tagállamok kötelezettségei a megállapodás 9. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti, a megállapodásnak az e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata alkalmazásának utolsó éve és az azt megelőző évek során kivetett forrásadó tekintetében e kötelezettségek teljesítéséig továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

ii)

a tagállamok kötelezettségei a megállapodás 9. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata szerinti, a megállapodásnak az e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változata alkalmazásának utolsó éve és az azt megelőző évek során kivetett forrásadó tekintetében e kötelezettségek teljesítéséig továbbra is alkalmazandók.

3. cikk

Nyelvek

E módosító jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely nyelvi változatok mindegyike egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott teljhatalmú megbízottak e módosító jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.

Съставено в Страсбург на двадесет и осми октомври две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Estrasburgo, el veintiocho de octubre de dos mil quince.

Ve Štrasburku dne dvacátého osmého října dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Strasbourg den otteogtyvende oktober to tusind og femten.

Geschehen zu Straβburg am achtundzwanzigsten Oktober zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta oktoobrikuu kahekümne kaheksandal päeval Strasbourgis.

Έγινε στo Στρασβoύργo, στις είκοσι οκτώ Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Strasbourg on the twenty eighth day of October in the year two thousand and fifteen.

Fait à Strasbourg, le vingt huit octobre deux mille quinze.

Sastavljeno u Strasbourgu dvadeset osmog listopada dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Strasburgo, addì ventotto ottobre duemilaquindici.

Strasbūrā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit astotajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų spalio dvidešimt aštuntą dieną Strasbūre.

Kelt Strasbourgban, a kéteze-tizenötödik év október havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Strasburgu, fit-tmienja u għoxrin jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Straatsburg, de achtentwintigste oktober tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Strasburgu dnia dwudziestego ósmego października roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Estrasburgo, em vinte e oito de outubro de dois mil e quinze.

Întocmit la Strasbourg la douăzeci și opt octombrie două mii cincisprezece.

V Štrasburgu dvadsiateho ôsmeho októbra dvetisíctridsať.

V Strasbourgu, dne osemindvajsetega oktobra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Strasbourgissa kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Strasbourg den tjugoåttonde oktober år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Za Kneževinu Lihtenštajn

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā –

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat tal-Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Lichtensteinu

Pelo Principado do Listenstaine

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  EU HL L 157., 2003.6.26., 38. o.

1

(2)  EU HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

2

(3)  Liechtensteinisches Landesgesetzblatt 2002 Nr. 55 (Liechtensteini Közlöny 2002/55.sz.).

3

(4)  EU HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

4

---

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATAI:

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MEGÁLLAPODÁS 5. CIKKÉRŐL

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a megkeresés alapján történő információcserére vonatkozó 5. cikk végrehajtása során a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 26. cikkéhez fűzött megjegyzésnek a módosító jegyzőkönyv aláírása idején hatályos változatát kell értelmezés céljára felhasználni.

Amennyiben az OECD a következő évek során új változatokat fogad el a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 26. cikkéhez fűzött megjegyzéshez, valamely tagállam vagy Liechtenstein felkért joghatóságként eljárva értelmezés céljára felhasználhatja ezeket a változatokat az előző változatok helyett. Az előző mondat alkalmazását a tagállamok közlik Liechtensteinnel, illetőleg Liechtenstein közli az Európai Bizottsággal. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Liechtensteinnek szánt információ eljuttatását, és a Liechtenstein által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak. Az alkalmazás a közlés időpontjától hatályos.

A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖS NYILATKOZATA A MÓDOSÍTÓ JEGYZŐKÖNYV HATÁLYBALÉPÉSÉRŐL ÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

A Szerződő Felek arra számítanak, hogy Liechtensteinnek a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó alkotmányos követelményei és az Európai Unióban a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó jogi követelmények időben teljesülnek ahhoz, hogy a módosító jegyzőkönyv 2016. január 1-jén hatályba léphessen. Ennek érdekében a Szerződő Felek megtesznek minden hatalmukban álló intézkedést.

Az I. és II. mellékletben meghatározott átvilágítási szabályok kezdete előtt a tagállamok közlik Liechtensteinnel, illetőleg Liechtenstein közli az Európai Bizottsággal, ha meghozták a módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás végrehajtásához szükséges lépéseket. A Bizottság összehangolhatja a tagállamok által Liechtensteinnek szánt információ eljuttatását, és a Liechtenstein által közölt információt köteles eljuttatni valamennyi tagállamnak.

---

RENDELETEK

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/36

---

A TANÁCS (EU) 2015/2454 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 23.)

a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 224/2014/EU rendelet 17. cikke (1) és (3) bekezdésének végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 10-i 224/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (1) és (3) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 224/2014/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 224/2014/EU rendeletet.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a 2127 (2013) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága (a továbbiakban: szankcióbizottság) 2015. október 20-án a szankciós jegyzékében egy személy tekintetében frissítette az azonosításra szolgáló adatokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a 2127 (2013) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága (a továbbiakban: szankcióbizottság) 2015. október 20-án a szankciós jegyzékében egy személy tekintetében frissítette az azonosításra szolgáló adatokat.

| (3) | A szankcióbizottság 2015. december 17-én két személyt felvett a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(3)

A szankcióbizottság 2015. december 17-én két személyt felvett a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

| (4) | A 224/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 224/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 224/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 70., 2014.3.11., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

| I. | A következő személyeket fel kell venni a 224/2014/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékbe:
  A.   Személyek
  7.   Haroun GAYE (más néven: a) Haroun Geye; b) Aroun Gaye; c) Aroun Geye)
  Tisztség: a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) politikai koordinációjának felelőse
  Születési idő: a) 1968. január 30. b) 1969. január 30.
  Útlevélszám: Central African Republic number O00065772 (az „O” betűt három nulla követi), lejárat napja: 2019. december 30.)
  Cím: Bangui, Közép-afrikai Köztársaság
  A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.
  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:
  Haroun Gaye-t 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

  További információk:

  HAROUN GAYE 2014 elejétől vezető szerepet tölt be egy olyan fegyveres csoportban, amely Bangui PK5-ös körzetében működik. A PK5-ös körzet civil társadalmi képviselőinek elmondása szerint Gaye és fegyveres csoportja tovább élezi a konfliktust Banguiban, akadályozza a megbékélést, valamint a lakosság bejutását Bangui harmadik negyedébe, illetve kijutását onnan. 2015. május 11-én Gaye 300 tüntetővel megakadályozta a bejutást a nemzeti átmeneti tanács ülésére, azzal a céllal, hogy megzavarja a Bangui Fórum utolsó napjának menetét. GAYE a beszámolók szerint együttműködött anti-Balaka tisztviselőkkel a rendzavarás koordinálásában.
  2015. június 26-án Gaye és néhány követője megzavarta egy szavazói regisztrációs kampány megkezdését Bangui PK5-ös körzetében, aminek következtében a kampány nem is folytatódott.
  A MINUSCA személyzete 2015. augusztus 2-án megkísérelte letartóztatni Gaye-t a 2217 (2015) sz. ENSZ-BT határozat 32. pontja f) alpontjának i. alpontja alapján. Gaye a beszámolók szerint előre értesült a letartóztatási kísérletről, és támogatóival együtt nehézfegyverekkel felfegyverkezve várta azt. Gaye fegyveresei tüzet nyitottak a MINUSCA közös csapatára. A hétórás összecsapásban Gaye emberei tűzfegyvereket, rakétahajtású gránátot, illetve kézigránátot vetettek be a MINUSCA csapatai ellen, és egy békefenntartót megöltek, nyolcat pedig megsebesítettek. Gaye 2015. szeptember végén részt vett erőszakos tüntetésekre és összecsapásokra való felbujtásban, amelyekről kiderült, hogy az átmeneti kormány megbuktatására irányuló államcsínykísérlet részét képezték. Az államcsíny-kísérletet vélhetően Francois Bozize volt elnök támogatói vezették Gaye-jel és az FPRC más vezetőivel szükségből szövetkezve. Gaye célja valószínűleg az volt, hogy megtorló támadások sorát provokálja ki és ezzel veszélybe sodorja a küszöbön álló választások megtartását. Gaye volt a felelős az anti-Balaka csoport irányításból kiszorult tagjaival való koordinációért.
  2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Eugène Barret Ngaïkosset, az anti-Balaka csoport egy irányításból kiszorult tagja és Gaye között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban. Gaye csoportja megakadályozta, hogy a PK5-ös körzetben tartózkodó személyek elhagyják a körzetet, hogy ezzel erősítse a muzulmán népesség közösségi azonosságtudatát, fokozandó az etnikumok közötti feszültségeket és megakadályozandó a megbékélést. 2015. október 26-án Gaye és csoportja megzavarta a Bangui érseke és Bangui központi mecsetének imámja közötti találkozót, és megfenyegette a küldöttséget, amely a központi mecset elhagyására és a PK5-ös körzetből való menekülésre kényszerült.
  8.   Eugène BARRET NGAÏKOSSET (más néven: a) Eugene Ngaikosset b) Eugene Ngaikoisset c) Eugene Ngakosset, d) Eugene Barret Ngaikosse e) Eugene Ngaikouesset; nem megerősített álnév: f) „The Butcher of Paoua” g) Ngakosset
  Tisztség: a) a Közép-afrikai Köztársaság elnöki őrségének volt parancsnoka, b) a Közép-afrikai Köztársaság haditengerészetének volt parancsnoka
  Nemzeti személyazonosító szám: a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) katonai azonosítószáma: 911-10-77
  Cím: a) Bangui, Közép-afrikai Köztársaság
  A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.
  Egyéb információ: Eugène Barret Ngaïkosse parancsnok François Bozizé volt elnök (CFi.001) elnöki őrségének egykori tagja, és összefüggésbe hozható az anti-Balaka mozgalommal. A Brazzaville-ből való kiadatását követően 2015. május 17-én megszökött a börtönből, és létrehozta saját anti-Balaka csoportját, amelynek a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) korábbi harcosai is a tagjai közé tartoznak.
  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:
  Eugène BARRET NGAÏKOSSET-et 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

  További információk:

  Ngaïkosset egyike azoknak, akik a leginkább felelőssé tehetők a Banguiban 2015. szeptember végén lezajlott erőszakos cselekményekért. Ngaïkosset és az anti-Balaka csoport más tagjai együttműködtek az ex-Séléka irányításból kiszorult tagjaival annak érdekében, hogy destabilizálják a Közép-afrikai Köztársaság átmeneti kormányát. A 2015. szeptember 27-ről28-ra virradó éjszaka során Ngaïkosset és mások sikertelen kísérletet hajtottak végre az „Izamo” csendőrségi laktanya lerohanására, amellyel céljuk az volt, hogy fegyvereket és lőszert zsákmányoljanak. Szeptember 28-án a csoport körbevette a Közép-afrikai Köztársaság nemzeti rádiójának irodaépületét.
  2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Ngaïkosset és Haroun Gaye, a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) egyik vezetője között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban.
  2015. október 8-án a Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi minisztere bejelentette, hogy tervei között szerepel annak kivizsgálása, hogy Ngaïkosset és más személyek milyen szerepet játszottak a 2015. szeptemberében Banguiban lezajlott erőszakos cselekményekben. Ngaïkosset és a többi érintett személy az elmondottak szerint „az állam belső biztonságát sértő, elítélendő magatartást tanúsított, továbbá összeesküvéssel, valamint polgárháborúra, polgári engedetlenségre, gyűlölködésre és bűnrészességre való felbujtással gyanúsítható”. A Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi hatóságai utasítást kaptak arra, hogy kutassák fel és tartóztassák le az elkövetőket és a bűnrészeseket.
  2015. október 11-én Ngaïkosset vélhetően arra utasította az irányítása alatt álló anti-Balaka milíciát, hogy hajtson végre emberrablásokat azzal a céllal, hogy kikényszerítse Catherine Samba-Panza ideiglenes elnök távozását. Az emberrablásoknak különösen francia állampolgárok, valamint a Közép-afrikai Köztársaság politikai személyiségei és ENSZ-tisztviselők álltak a célpontjában. |
| --- | --- |

I.

A következő személyeket fel kell venni a 224/2014/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékbe:

A.   Személyek

7.   Haroun GAYE (más néven: a) Haroun Geye; b) Aroun Gaye; c) Aroun Geye)

Tisztség: a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) politikai koordinációjának felelőse

Születési idő: a) 1968. január 30. b) 1969. január 30.

Útlevélszám: Central African Republic number O00065772 (az „O” betűt három nulla követi), lejárat napja: 2019. december 30.)

Cím: Bangui, Közép-afrikai Köztársaság

A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Haroun Gaye-t 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

További információk:

HAROUN GAYE 2014 elejétől vezető szerepet tölt be egy olyan fegyveres csoportban, amely Bangui PK5-ös körzetében működik. A PK5-ös körzet civil társadalmi képviselőinek elmondása szerint Gaye és fegyveres csoportja tovább élezi a konfliktust Banguiban, akadályozza a megbékélést, valamint a lakosság bejutását Bangui harmadik negyedébe, illetve kijutását onnan. 2015. május 11-én Gaye 300 tüntetővel megakadályozta a bejutást a nemzeti átmeneti tanács ülésére, azzal a céllal, hogy megzavarja a Bangui Fórum utolsó napjának menetét. GAYE a beszámolók szerint együttműködött anti-Balaka tisztviselőkkel a rendzavarás koordinálásában.

2015. június 26-án Gaye és néhány követője megzavarta egy szavazói regisztrációs kampány megkezdését Bangui PK5-ös körzetében, aminek következtében a kampány nem is folytatódott.

A MINUSCA személyzete 2015. augusztus 2-án megkísérelte letartóztatni Gaye-t a 2217 (2015) sz. ENSZ-BT határozat 32. pontja f) alpontjának i. alpontja alapján. Gaye a beszámolók szerint előre értesült a letartóztatási kísérletről, és támogatóival együtt nehézfegyverekkel felfegyverkezve várta azt. Gaye fegyveresei tüzet nyitottak a MINUSCA közös csapatára. A hétórás összecsapásban Gaye emberei tűzfegyvereket, rakétahajtású gránátot, illetve kézigránátot vetettek be a MINUSCA csapatai ellen, és egy békefenntartót megöltek, nyolcat pedig megsebesítettek. Gaye 2015. szeptember végén részt vett erőszakos tüntetésekre és összecsapásokra való felbujtásban, amelyekről kiderült, hogy az átmeneti kormány megbuktatására irányuló államcsínykísérlet részét képezték. Az államcsíny-kísérletet vélhetően Francois Bozize volt elnök támogatói vezették Gaye-jel és az FPRC más vezetőivel szükségből szövetkezve. Gaye célja valószínűleg az volt, hogy megtorló támadások sorát provokálja ki és ezzel veszélybe sodorja a küszöbön álló választások megtartását. Gaye volt a felelős az anti-Balaka csoport irányításból kiszorult tagjaival való koordinációért.

2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Eugène Barret Ngaïkosset, az anti-Balaka csoport egy irányításból kiszorult tagja és Gaye között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban. Gaye csoportja megakadályozta, hogy a PK5-ös körzetben tartózkodó személyek elhagyják a körzetet, hogy ezzel erősítse a muzulmán népesség közösségi azonosságtudatát, fokozandó az etnikumok közötti feszültségeket és megakadályozandó a megbékélést. 2015. október 26-án Gaye és csoportja megzavarta a Bangui érseke és Bangui központi mecsetének imámja közötti találkozót, és megfenyegette a küldöttséget, amely a központi mecset elhagyására és a PK5-ös körzetből való menekülésre kényszerült.

8.   Eugène BARRET NGAÏKOSSET (más néven: a) Eugene Ngaikosset b) Eugene Ngaikoisset c) Eugene Ngakosset, d) Eugene Barret Ngaikosse e) Eugene Ngaikouesset; nem megerősített álnév: f) „The Butcher of Paoua” g) Ngakosset

Tisztség: a) a Közép-afrikai Köztársaság elnöki őrségének volt parancsnoka, b) a Közép-afrikai Köztársaság haditengerészetének volt parancsnoka

Nemzeti személyazonosító szám: a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) katonai azonosítószáma: 911-10-77

Cím: a) Bangui, Közép-afrikai Köztársaság

A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.

Egyéb információ: Eugène Barret Ngaïkosse parancsnok François Bozizé volt elnök (CFi.001) elnöki őrségének egykori tagja, és összefüggésbe hozható az anti-Balaka mozgalommal. A Brazzaville-ből való kiadatását követően 2015. május 17-én megszökött a börtönből, és létrehozta saját anti-Balaka csoportját, amelynek a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) korábbi harcosai is a tagjai közé tartoznak.

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Eugène BARRET NGAÏKOSSET-et 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

További információk:

Ngaïkosset egyike azoknak, akik a leginkább felelőssé tehetők a Banguiban 2015. szeptember végén lezajlott erőszakos cselekményekért. Ngaïkosset és az anti-Balaka csoport más tagjai együttműködtek az ex-Séléka irányításból kiszorult tagjaival annak érdekében, hogy destabilizálják a Közép-afrikai Köztársaság átmeneti kormányát. A 2015. szeptember 27-ről28-ra virradó éjszaka során Ngaïkosset és mások sikertelen kísérletet hajtottak végre az „Izamo” csendőrségi laktanya lerohanására, amellyel céljuk az volt, hogy fegyvereket és lőszert zsákmányoljanak. Szeptember 28-án a csoport körbevette a Közép-afrikai Köztársaság nemzeti rádiójának irodaépületét.

2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Ngaïkosset és Haroun Gaye, a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) egyik vezetője között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban.

2015. október 8-án a Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi minisztere bejelentette, hogy tervei között szerepel annak kivizsgálása, hogy Ngaïkosset és más személyek milyen szerepet játszottak a 2015. szeptemberében Banguiban lezajlott erőszakos cselekményekben. Ngaïkosset és a többi érintett személy az elmondottak szerint „az állam belső biztonságát sértő, elítélendő magatartást tanúsított, továbbá összeesküvéssel, valamint polgárháborúra, polgári engedetlenségre, gyűlölködésre és bűnrészességre való felbujtással gyanúsítható”. A Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi hatóságai utasítást kaptak arra, hogy kutassák fel és tartóztassák le az elkövetőket és a bűnrészeseket.

2015. október 11-én Ngaïkosset vélhetően arra utasította az irányítása alatt álló anti-Balaka milíciát, hogy hajtson végre emberrablásokat azzal a céllal, hogy kikényszerítse Catherine Samba-Panza ideiglenes elnök távozását. Az emberrablásoknak különösen francia állampolgárok, valamint a Közép-afrikai Köztársaság politikai személyiségei és ENSZ-tisztviselők álltak a célpontjában.

| II. | A 224/2014/EU rendelet I. mellékletében szereplő 6. bejegyzésnek a következő bejegyzés lép a helyébe:
  6.   Oumar YOUNOUS ABDOULAY (más néven: a) Oumar Younous, b) Omar Younous, c) Oumar Sodiam, d) Oumar Younous M'Betibangui)
  Tisztség: a Séléka egykori vezérezredese
  Születési idő: 1970. április 2.
  Állampolgárság: szudáni, közép-afrikai köztársasági diplomataútlevelének száma: D00000898, kiállítás dátuma: 2013. április 11. (érvényes 2018. április 10-ig)
  Cím: a) Bria, Közép-afrikai Köztársaság (Tel.: +236 75507560) b) Birao, Közép-afrikai Köztársaság c) Tullus, dél-Dárfúr, Szudán (korábbi lakhely)
  Egyéb információ: Gyémántcsempész, a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodiának, a Közép-afrikai Köztársaság korábbi ideiglenes elnökének közeli bizalmasa. Személyleírása: hajszín: fekete, magasság: 180 cm, a fulani etnikai csoporthoz tartozik. Az Interpol–ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép áll rendelkezésre.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2015. augusztus 20. (2015. október 20-án módosítva)
  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:
  Oumar Younoust 2015. augusztus 20-án vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának d) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat, ideértve az átmeneti megállapodásokat veszélyeztető vagy megsértő cselekedeteket, a politikai átmenet folyamatát – ezen belül a demokratikus, szabad és tisztességes választások felé való átmenetet – veszélyeztető vagy akadályozó, vagy az erőszakot tápláló cselekedeteket is, továbbá a természeti erőforrások – többek között a gyémánt, az arany, a vadon élő állatok és növények, valamint az ezekből készült termékek – illegális kiaknázása vagy kereskedelme révén támogatást nyújt fegyveres csoportoknak vagy bűnszövetkezeteknek a Közép-afrikai Köztársaságban.

  További információk:

  Oumar Younous a Sékéla korábbi vezérezredeseként és gyémántcsempészként a természeti erőforrások, többek között a gyémánt illegális kiaknázása és kereskedelme révén támogatást nyújt egy fegyveres csoportnak a Közép-afrikai Köztársaságban.
  Oumar Younous, a SODIAM gyémántfelvásárló társaság korábbi sofőrje, 2008 októberében csatlakozott a Mouvement des Libérateurs Centrafricains pour la Justice (MLCJ) elnevezésű felkelő csoporthoz. 2013. decemberi állás szerint a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodia ideiglenes elnök közeli bizalmasa volt.
  Younous részt vesz a Briából és Sam Ouandjából Szudánba irányuló gyémántkereskedelemben. Értesülések szerint Oumar Younous részt vett Briában elrejtett gyémántcsomagok begyűjtésében és eladás céljából Szudánba történő szállításában. |
| --- | --- |

II.

A 224/2014/EU rendelet I. mellékletében szereplő 6. bejegyzésnek a következő bejegyzés lép a helyébe:

6.   Oumar YOUNOUS ABDOULAY (más néven: a) Oumar Younous, b) Omar Younous, c) Oumar Sodiam, d) Oumar Younous M'Betibangui)

Tisztség: a Séléka egykori vezérezredese

Születési idő: 1970. április 2.

Állampolgárság: szudáni, közép-afrikai köztársasági diplomataútlevelének száma: D00000898, kiállítás dátuma: 2013. április 11. (érvényes 2018. április 10-ig)

Cím: a) Bria, Közép-afrikai Köztársaság (Tel.: +236 75507560) b) Birao, Közép-afrikai Köztársaság c) Tullus, dél-Dárfúr, Szudán (korábbi lakhely)

Egyéb információ: Gyémántcsempész, a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodiának, a Közép-afrikai Köztársaság korábbi ideiglenes elnökének közeli bizalmasa. Személyleírása: hajszín: fekete, magasság: 180 cm, a fulani etnikai csoporthoz tartozik. Az Interpol–ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép áll rendelkezésre.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2015. augusztus 20. (2015. október 20-án módosítva)

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Oumar Younoust 2015. augusztus 20-án vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának d) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat, ideértve az átmeneti megállapodásokat veszélyeztető vagy megsértő cselekedeteket, a politikai átmenet folyamatát – ezen belül a demokratikus, szabad és tisztességes választások felé való átmenetet – veszélyeztető vagy akadályozó, vagy az erőszakot tápláló cselekedeteket is, továbbá a természeti erőforrások – többek között a gyémánt, az arany, a vadon élő állatok és növények, valamint az ezekből készült termékek – illegális kiaknázása vagy kereskedelme révén támogatást nyújt fegyveres csoportoknak vagy bűnszövetkezeteknek a Közép-afrikai Köztársaságban.

További információk:

Oumar Younous a Sékéla korábbi vezérezredeseként és gyémántcsempészként a természeti erőforrások, többek között a gyémánt illegális kiaknázása és kereskedelme révén támogatást nyújt egy fegyveres csoportnak a Közép-afrikai Köztársaságban.

Oumar Younous, a SODIAM gyémántfelvásárló társaság korábbi sofőrje, 2008 októberében csatlakozott a Mouvement des Libérateurs Centrafricains pour la Justice (MLCJ) elnevezésű felkelő csoporthoz. 2013. decemberi állás szerint a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodia ideiglenes elnök közeli bizalmasa volt.

Younous részt vesz a Briából és Sam Ouandjából Szudánba irányuló gyémántkereskedelemben. Értesülések szerint Oumar Younous részt vett Briában elrejtett gyémántcsomagok begyűjtésében és eladás céljából Szudánba történő szállításában.

---

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2455 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 21.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | A Vámkódexbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(5)

A Vámkódexbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | A jegyzékbe vétel okai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| A termék az alábbi rákfélék és puhatestűek húsát tartalmazza (tömegszázalékban:): | 1605 54 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értelmezési szabálya, a 16. árucsoport 2. megjegyzése, valamint az 1605 és az 1605 54 00 KN-kód megfogalmazása határozza meg.
  A termék tengeri eredetű élelmiszerekből áll (különböző rákfélék és puhatestűek húsából), amelyek egy része nyers vagy forrázott (0307 vtsz.), másik része főtt (1605 vtsz.). Az ilyen termék készítménynek minősül, tekintettel arra, hogy a főzés miatt az áru nem sorolható a 3. árucsoportba, mivel az, hacsak részben is, de az említett árucsoporton belül fel nem tüntetett eljárással készül (lásd a Harmonizált Rendszer 3. árucsoporthoz tartozó magyarázata általános rendelkezéseinek ötödik bekezdését).
  Tekintettel arra, hogy a termékben a kalmár és a tintahal súlya dominál, azt a 16. árucsoport 2. megjegyzése értelmében a 16. árucsoporton belül a termék domináns részének megfelelő KN-kód alá kell besorolni.
  Ezért a terméket az 1605 54 00 KN-kód alá, elkészített vagy tartósított tintahalként vagy kalmárként kell besorolni. |
| — | nyers kalmár és tintahal kar |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

A jegyzékbe vétel okai

(1)

(2)

(3)

A termék az alábbi rákfélék és puhatestűek húsát tartalmazza (tömegszázalékban:):

1605 54 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értelmezési szabálya, a 16. árucsoport 2. megjegyzése, valamint az 1605 és az 1605 54 00 KN-kód megfogalmazása határozza meg.

A termék tengeri eredetű élelmiszerekből áll (különböző rákfélék és puhatestűek húsából), amelyek egy része nyers vagy forrázott (0307 vtsz.), másik része főtt (1605 vtsz.). Az ilyen termék készítménynek minősül, tekintettel arra, hogy a főzés miatt az áru nem sorolható a 3. árucsoportba, mivel az, hacsak részben is, de az említett árucsoporton belül fel nem tüntetett eljárással készül (lásd a Harmonizált Rendszer 3. árucsoporthoz tartozó magyarázata általános rendelkezéseinek ötödik bekezdését).

Tekintettel arra, hogy a termékben a kalmár és a tintahal súlya dominál, azt a 16. árucsoport 2. megjegyzése értelmében a 16. árucsoporton belül a termék domináns részének megfelelő KN-kód alá kell besorolni.

Ezért a terméket az 1605 54 00 KN-kód alá, elkészített vagy tartósított tintahalként vagy kalmárként kell besorolni.

—

nyers kalmár és tintahal kar

25

| — | nyers kalmár és tintahal csík |
| --- | --- |

—

nyers kalmár és tintahal csík

20

| — | nyers kalmár gyűrű |
| --- | --- |

—

nyers kalmár gyűrű

20

| — | főtt sárga bébikagyló |
| --- | --- |

—

főtt sárga bébikagyló

20

| — | forrázott garnélarák |
| --- | --- |

—

forrázott garnélarák

15

A termék fagyott állapotban (– 20 °C hőmérsékleten), 1 kg űrtartalmú zacskós kiszerelésben (nettó tömeg 800 gramm) kerül forgalomba.

---

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2456 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 93,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 147,2 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 89,9 |
| TR | 145,5 |
| ZZ | 136,8 |
| 0709 93 10 | MA | 43,2 |
| TR | 138,3 |
| ZZ | 90,8 |
| 0805 10 20 | EG | 69,4 |
| MA | 65,5 |
| TR | 78,1 |
| ZA | 53,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 20 10 | MA | 73,7 |
| ZZ | 73,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,4 |
| TR | 88,6 |
| UY | 95,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 50 10 | MA | 94,5 |
| TR | 95,2 |
| ZZ | 94,9 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 85,8 |
| US | 83,0 |
| ZA | 83,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0808 30 90 | CN | 64,5 |
| TR | 122,8 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

236,2

MA

93,3

TR

112,1

ZZ

147,2

0707 00 05

EG

174,9

MA

89,9

TR

145,5

ZZ

136,8

0709 93 10

MA

43,2

TR

138,3

ZZ

90,8

0805 10 20

EG

69,4

MA

65,5

TR

78,1

ZA

53,1

ZZ

66,5

0805 20 10

MA

73,7

ZZ

73,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,4

TR

88,6

UY

95,4

ZZ

98,1

0805 50 10

MA

94,5

TR

95,2

ZZ

94,9

0808 10 80

CA

153,6

CL

85,8

US

83,0

ZA

83,2

ZZ

101,4

0808 30 90

CN

64,5

TR

122,8

ZZ

93,7

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/44

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/2457 HATÁROZATA

(2015. december 16.)

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország „EGF/2015/005 – FI/Computer Programming” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen 15. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 13. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez; |
| --- | --- |

(1)

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez;

| (2) | az EGAA maximális éves összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR; |
| --- | --- |

(2)

az EGAA maximális éves összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR;

| (3) | 2015. június 12-én Finnország „EGF/2015/005 FI/Computer programming” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. ágazatban („Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások”) a finnországi Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) és Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) NUTS 2 szintű régiókban történt elbocsátásokat követően. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek; |
| --- | --- |

(3)

2015. június 12-én Finnország „EGF/2015/005 FI/Computer programming” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. ágazatban („Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások”) a finnországi Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) és Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) NUTS 2 szintű régiókban történt elbocsátásokat követően. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek;

| (4) | az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Finnország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 2 623 200 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében; |
| --- | --- |

(4)

az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Finnország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 2 623 200 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében;

| (5) | az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(5)

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2 623 200 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. december 16-tól kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2015. december 16-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

1

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

2

(3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

3

---

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/46

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/2458 HATÁROZATA

(2015. december 16.)

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Írország „EGF/2015/006 IE/PWA International” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen 15. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 13. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez.

| (2) | Az EGAA maximális éves összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. |
| --- | --- |

(2)

Az EGAA maximális éves összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

| (3) | A PWA International Ltd-nél és egy beszállítójánál történt elbocsátásokat követően Írország 2015. június 19-én EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz a fent említett rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(3)

A PWA International Ltd-nél és egy beszállítójánál történt elbocsátásokat követően Írország 2015. június 19-én EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz a fent említett rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

| (4) | Írország úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat 108 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára is biztosítja. |
| --- | --- |

(4)

Írország úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat 108 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára is biztosítja.

| (5) | Az 1309/2013/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében Írország kérelme elfogadható, mivel az elbocsátások súlyos hatással vannak a foglalkoztatásra és a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra. |
| --- | --- |

(5)

Az 1309/2013/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében Írország kérelme elfogadható, mivel az elbocsátások súlyos hatással vannak a foglalkoztatásra és a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra.

| (6) | Az EGAA-t ezért igénybe kell venni az Írország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 442 293 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az EGAA-t ezért igénybe kell venni az Írország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 442 293 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

| (7) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 442 293 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. december 16-tól kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2015. december 16-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

1

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

2

(3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret meghatározásáról (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

3

---

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/48

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/2459 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 23.)

a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/798/KKBP határozat végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2013. december 23-i 2013/798/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2c. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. december 23-án elfogadta a 2013/798/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. december 23-án elfogadta a 2013/798/KKBP határozatot.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a 2127 (2013) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott szankcióbizottsága (a továbbiakban: szankcióbizottság) 2015. október 20-án a szankciós jegyzékében egy személy tekintetében frissítette az azonosításra szolgáló adatokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a 2127 (2013) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott szankcióbizottsága (a továbbiakban: szankcióbizottság) 2015. október 20-án a szankciós jegyzékében egy személy tekintetében frissítette az azonosításra szolgáló adatokat.

| (3) | A szankcióbizottság 2015. december 17-én két személyt felvett a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(3)

A szankcióbizottság 2015. december 17-én két személyt felvett a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

| (4) | A 2013/798/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2013/798/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/798/KKBP határozat melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 352., 2013.12.24., 51. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett személyek

| I. | A 2013/798/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzék a következő személyekkel egészül ki:
  7.   Haroun GAYE (más néven: a) Haroun Geye; b) Aroun Gaye; c) Aroun Geye)
  Tisztség: a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) politikai koordinációjának felelőse
  Születési idő: a) 1968. január 30. b) 1969. január 30.
  Útlevélszám: Central African Republic number O00065772 (az „O” betűt három nulla követi), lejárat napja: 2019. december 30.)
  Cím: Bangui, Közép-afrikai Köztársaság
  A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.
  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:
  Haroun Gaye-t 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

  További információk:

  HAROUN GAYE 2014 elejétől vezető szerepet tölt be egy olyan fegyveres csoportban, amely Bangui PK5-ös körzetében működik. A PK5-ös körzet civil társadalmi képviselőinek elmondása szerint Gaye és fegyveres csoportja tovább élezi a konfliktust Banguiban, akadályozza a megbékélést, valamint a lakosság bejutását Bangui harmadik negyedébe, illetve kijutását onnan. 2015. május 11-én Gaye 300 tüntetővel megakadályozta a bejutást a nemzeti átmeneti tanács ülésére, azzal a céllal, hogy megzavarja a Bangui Fórum utolsó napjának menetét. GAYE a beszámolók szerint együttműködött anti-Balaka tisztviselőkkel a rendzavarás koordinálásában.
  2015. június 26-án Gaye és néhány követője megzavarta egy szavazói regisztrációs kampány megkezdését Bangui PK5-ös körzetében, aminek következtében a kampány nem is folytatódott.
  A MINUSCA személyzete 2015. augusztus 2-án megkísérelte letartóztatni Gaye-t a 2217 (2015) sz. ENSZ-BT határozat 32. pontja f) alpontjának i. alpontja alapján. Gaye a beszámolók szerint előre értesült a letartóztatási kísérletről, és támogatóival együtt nehézfegyverekkel felfegyverkezve várta azt. Gaye fegyveresei tüzet nyitottak a MINUSCA közös csapatára. A hétórás összecsapásban Gaye emberei tűzfegyvereket, rakétahajtású gránátot, illetve kézigránátot vetettek be a MINUSCA csapatai ellen, és egy békefenntartót megöltek, nyolcat pedig megsebesítettek. Gaye 2015. szeptember végén részt vett erőszakos tüntetésekre és összecsapásokra való felbujtásban, amelyekről kiderült, hogy az átmeneti kormány megbuktatására irányuló államcsínykísérlet részét képezték. Az államcsíny-kísérletet vélhetően Francois Bozize volt elnök támogatói vezették Gaye-jel és az FPRC más vezetőivel szükségből szövetkezve. Gaye célja valószínűleg az volt, hogy megtorló támadások sorát provokálja ki és ezzel veszélybe sodorja a küszöbön álló választások megtartását. Gaye volt a felelős az anti-Balaka csoport irányításból kiszorult tagjaival való koordinációért.
  2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Eugène Barret Ngaïkosset, az anti-Balaka csoport egy irányításból kiszorult tagja és Gaye között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban. Gaye csoportja megakadályozta, hogy a PK5-ös körzetben tartózkodó személyek elhagyják a körzetet, hogy ezzel erősítse a muzulmán népesség közösségi azonosságtudatát, fokozandó az etnikumok közötti feszültségeket és megakadályozandó a megbékélést. 2015. október 26-án Gaye és csoportja megzavarta a Bangui érseke és Bangui központi mecsetének imámja közötti találkozót, és megfenyegette a küldöttséget, amely a központi mecset elhagyására és a PK5-ös körzetből való menekülésre kényszerült.
  8.   Eugène BARRET NGAÏKOSSET (más néven: a) Eugene Ngaikosset b) Eugene Ngaikoisset c) Eugene Ngakosset, d) Eugene Barret Ngaikosse e) Eugene Ngaikouesset; nem megerősített álnév: f) „The Butcher of Paoua” g) Ngakosset
  Tisztség: a) a Közép-afrikai Köztársaság elnöki őrségének volt parancsnoka, b) a Közép-afrikai Köztársaság haditengerészetének volt parancsnoka
  Nemzeti személyazonosító szám: a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) katonai azonosítószáma: 911-10-77
  Cím: a) Bangui, Közép-afrikai Köztársaság
  A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.
  Egyéb információ: Eugène Barret Ngaïkosse parancsnok François Bozizé volt elnök (CFi.001) elnöki őrségének egykori tagja, és összefüggésbe hozható az anti-Balaka mozgalommal. A Brazzaville-ből való kiadatását követően 2015. május 17-én megszökött a börtönből, és létrehozta saját anti-Balaka csoportját, amelynek a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) korábbi harcosai is a tagjai közé tartoznak.
  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:
  Eugène BARRET NGAÏKOSSET-et 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

  További információk:

  Ngaïkosset egyike azoknak, akik a leginkább felelőssé tehetők a Banguiban 2015. szeptember végén lezajlott erőszakos cselekményekért. Ngaïkosset és az anti-Balaka csoport más tagjai együttműködtek az ex-Séléka irányításból kiszorult tagjaival annak érdekében, hogy destabilizálják a Közép-afrikai Köztársaság átmeneti kormányát. A 2015. szeptember 27-ről28-ra virradó éjszaka során Ngaïkosset és mások sikertelen kísérletet hajtottak végre az „Izamo” csendőrségi laktanya lerohanására, amellyel céljuk az volt, hogy fegyvereket és lőszert zsákmányoljanak. Szeptember 28-án a csoport körbevette a Közép-afrikai Köztársaság nemzeti rádiójának irodaépületét.
  2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Ngaïkosset és Haroun Gaye, a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) egyik vezetője között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban.
  2015. október 8-án a Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi minisztere bejelentette, hogy tervei között szerepel annak kivizsgálása, hogy Ngaïkosset és más személyek milyen szerepet játszottak a 2015. szeptemberében Banguiban lezajlott erőszakos cselekményekben. Ngaïkosset és a többi érintett személy az elmondottak szerint „az állam belső biztonságát sértő, elítélendő magatartást tanúsított, továbbá összeesküvéssel, valamint polgárháborúra, polgári engedetlenségre, gyűlölködésre és bűnrészességre való felbujtással gyanúsítható”. A Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi hatóságai utasítást kaptak arra, hogy kutassák fel és tartóztassák le az elkövetőket és a bűnrészeseket.
  2015. október 11-én Ngaïkosset vélhetően arra utasította az irányítása alatt álló anti-Balaka milíciát, hogy hajtson végre emberrablásokat azzal a céllal, hogy kikényszerítse Catherine Samba-Panza ideiglenes elnök távozását. Az emberrablásoknak különösen francia állampolgárok, valamint a Közép-afrikai Köztársaság politikai személyiségei és ENSZ-tisztviselők álltak a célpontjában. |
| --- | --- |

I.

A 2013/798/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzék a következő személyekkel egészül ki:

7.   Haroun GAYE (más néven: a) Haroun Geye; b) Aroun Gaye; c) Aroun Geye)

Tisztség: a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) politikai koordinációjának felelőse

Születési idő: a) 1968. január 30. b) 1969. január 30.

Útlevélszám: Central African Republic number O00065772 (az „O” betűt három nulla követi), lejárat napja: 2019. december 30.)

Cím: Bangui, Közép-afrikai Köztársaság

A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Haroun Gaye-t 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

További információk:

HAROUN GAYE 2014 elejétől vezető szerepet tölt be egy olyan fegyveres csoportban, amely Bangui PK5-ös körzetében működik. A PK5-ös körzet civil társadalmi képviselőinek elmondása szerint Gaye és fegyveres csoportja tovább élezi a konfliktust Banguiban, akadályozza a megbékélést, valamint a lakosság bejutását Bangui harmadik negyedébe, illetve kijutását onnan. 2015. május 11-én Gaye 300 tüntetővel megakadályozta a bejutást a nemzeti átmeneti tanács ülésére, azzal a céllal, hogy megzavarja a Bangui Fórum utolsó napjának menetét. GAYE a beszámolók szerint együttműködött anti-Balaka tisztviselőkkel a rendzavarás koordinálásában.

2015. június 26-án Gaye és néhány követője megzavarta egy szavazói regisztrációs kampány megkezdését Bangui PK5-ös körzetében, aminek következtében a kampány nem is folytatódott.

A MINUSCA személyzete 2015. augusztus 2-án megkísérelte letartóztatni Gaye-t a 2217 (2015) sz. ENSZ-BT határozat 32. pontja f) alpontjának i. alpontja alapján. Gaye a beszámolók szerint előre értesült a letartóztatási kísérletről, és támogatóival együtt nehézfegyverekkel felfegyverkezve várta azt. Gaye fegyveresei tüzet nyitottak a MINUSCA közös csapatára. A hétórás összecsapásban Gaye emberei tűzfegyvereket, rakétahajtású gránátot, illetve kézigránátot vetettek be a MINUSCA csapatai ellen, és egy békefenntartót megöltek, nyolcat pedig megsebesítettek. Gaye 2015. szeptember végén részt vett erőszakos tüntetésekre és összecsapásokra való felbujtásban, amelyekről kiderült, hogy az átmeneti kormány megbuktatására irányuló államcsínykísérlet részét képezték. Az államcsíny-kísérletet vélhetően Francois Bozize volt elnök támogatói vezették Gaye-jel és az FPRC más vezetőivel szükségből szövetkezve. Gaye célja valószínűleg az volt, hogy megtorló támadások sorát provokálja ki és ezzel veszélybe sodorja a küszöbön álló választások megtartását. Gaye volt a felelős az anti-Balaka csoport irányításból kiszorult tagjaival való koordinációért.

2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Eugène Barret Ngaïkosset, az anti-Balaka csoport egy irányításból kiszorult tagja és Gaye között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban. Gaye csoportja megakadályozta, hogy a PK5-ös körzetben tartózkodó személyek elhagyják a körzetet, hogy ezzel erősítse a muzulmán népesség közösségi azonosságtudatát, fokozandó az etnikumok közötti feszültségeket és megakadályozandó a megbékélést. 2015. október 26-án Gaye és csoportja megzavarta a Bangui érseke és Bangui központi mecsetének imámja közötti találkozót, és megfenyegette a küldöttséget, amely a központi mecset elhagyására és a PK5-ös körzetből való menekülésre kényszerült.

8.   Eugène BARRET NGAÏKOSSET (más néven: a) Eugene Ngaikosset b) Eugene Ngaikoisset c) Eugene Ngakosset, d) Eugene Barret Ngaikosse e) Eugene Ngaikouesset; nem megerősített álnév: f) „The Butcher of Paoua” g) Ngakosset

Tisztség: a) a Közép-afrikai Köztársaság elnöki őrségének volt parancsnoka, b) a Közép-afrikai Köztársaság haditengerészetének volt parancsnoka

Nemzeti személyazonosító szám: a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) katonai azonosítószáma: 911-10-77

Cím: a) Bangui, Közép-afrikai Köztársaság

A jegyzékbe vétel időpontja: 2015. december 17.

Egyéb információ: Eugène Barret Ngaïkosse parancsnok François Bozizé volt elnök (CFi.001) elnöki őrségének egykori tagja, és összefüggésbe hozható az anti-Balaka mozgalommal. A Brazzaville-ből való kiadatását követően 2015. május 17-én megszökött a börtönből, és létrehozta saját anti-Balaka csoportját, amelynek a Közép-afrikai Köztársaság fegyveres erőinek (FACA) korábbi harcosai is a tagjai közé tartoznak.

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Eugène BARRET NGAÏKOSSET-et 2015. december 17-én vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának b) és f) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat; részt vesz a nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot megsértő cselekedetek vagy emberi jogi jogsértésnek vagy visszaélésnek minősülő cselekedetek tervezésében, irányításában vagy elkövetésében a Közép-afrikai Köztársaságban, ideértve a nemi erőszakot, a civil lakosság célba vételét, az etnikai vagy vallási alapú támadásokat, az iskolák és kórházak elleni támadásokat, valamint az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést is; illetve részt vesz az ENSZ-missziók vagy nemzetközi biztonsági erők, mint például a MINUSCA, az uniós missziók és az ezeket támogató francia műveletek elleni támadások tervezésében, irányításában, finanszírozásában vagy végrehajtásában.

További információk:

Ngaïkosset egyike azoknak, akik a leginkább felelőssé tehetők a Banguiban 2015. szeptember végén lezajlott erőszakos cselekményekért. Ngaïkosset és az anti-Balaka csoport más tagjai együttműködtek az ex-Séléka irányításból kiszorult tagjaival annak érdekében, hogy destabilizálják a Közép-afrikai Köztársaság átmeneti kormányát. A 2015. szeptember 27-ről28-ra virradó éjszaka során Ngaïkosset és mások sikertelen kísérletet hajtottak végre az „Izamo” csendőrségi laktanya lerohanására, amellyel céljuk az volt, hogy fegyvereket és lőszert zsákmányoljanak. Szeptember 28-án a csoport körbevette a Közép-afrikai Köztársaság nemzeti rádiójának irodaépületét.

2015. október 1-jén találkozóra került sor a PK5-ös körzetben Ngaïkosset és Haroun Gaye, a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) egyik vezetője között, hogy megtervezzenek egy közös támadást, amelyre október 3-án, szombaton került volna sor Banguiban.

2015. október 8-án a Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi minisztere bejelentette, hogy tervei között szerepel annak kivizsgálása, hogy Ngaïkosset és más személyek milyen szerepet játszottak a 2015. szeptemberében Banguiban lezajlott erőszakos cselekményekben. Ngaïkosset és a többi érintett személy az elmondottak szerint „az állam belső biztonságát sértő, elítélendő magatartást tanúsított, továbbá összeesküvéssel, valamint polgárháborúra, polgári engedetlenségre, gyűlölködésre és bűnrészességre való felbujtással gyanúsítható”. A Közép-afrikai Köztársaság igazságügyi hatóságai utasítást kaptak arra, hogy kutassák fel és tartóztassák le az elkövetőket és a bűnrészeseket.

2015. október 11-én Ngaïkosset vélhetően arra utasította az irányítása alatt álló anti-Balaka milíciát, hogy hajtson végre emberrablásokat azzal a céllal, hogy kikényszerítse Catherine Samba-Panza ideiglenes elnök távozását. Az emberrablásoknak különösen francia állampolgárok, valamint a Közép-afrikai Köztársaság politikai személyiségei és ENSZ-tisztviselők álltak a célpontjában.

| II. | A 2013/798/KKBP határozat mellékletében szereplő 6. bejegyzésnek a következő bejegyzés lép a helyébe:
  6.   Oumar YOUNOUS ABDOULAY (más néven: a) Oumar Younous, b) Omar Younous, c) Oumar Sodiam, d) Oumar Younous M'Betibangui)
  Tisztség: a Séléka egykori vezérezredese
  Születési idő: 1970. április 2.
  Állampolgárság: szudáni, közép-afrikai köztársasági diplomataútlevelének száma: D00000898, kiállítás dátuma: 2013. április 11. (érvényes 2018. április 10-ig)
  Cím: a) Bria, Közép-afrikai Köztársaság (Tel.: +236 75507560) b) Birao, Közép-afrikai Köztársaság c) Tullus, dél-Dárfúr, Szudán (korábbi lakhely)
  Egyéb információ: Gyémántcsempész, a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodiának, a Közép-afrikai Köztársaság korábbi ideiglenes elnökének közeli bizalmasa. Személyleírása: hajszín: fekete, magasság: 180 cm, a fulani etnikai csoporthoz tartozik. Az Interpol–ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép áll rendelkezésre.
  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2015. augusztus 20. (2015. október 20-án módosítva)
  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:
  Oumar Younoust 2015. augusztus 20-án vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának d) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat, ideértve az átmeneti megállapodásokat veszélyeztető vagy megsértő cselekedeteket, a politikai átmenet folyamatát – ezen belül a demokratikus, szabad és tisztességes választások felé való átmenetet – veszélyeztető vagy akadályozó, vagy az erőszakot tápláló cselekedeteket is, továbbá a természeti erőforrások – többek között a gyémánt, az arany, a vadon élő állatok és növények, valamint az ezekből készült termékek – illegális kiaknázása vagy kereskedelme révén támogatást nyújt fegyveres csoportoknak vagy bűnszövetkezeteknek a Közép-afrikai Köztársaságban.

  További információk:

  Oumar Younous a Sékéla korábbi vezérezredeseként és gyémántcsempészként a természeti erőforrások, többek között a gyémánt illegális kiaknázása és kereskedelme révén támogatást nyújt egy fegyveres csoportnak a Közép-afrikai Köztársaságban.
  Oumar Younous, a SODIAM gyémántfelvásárló társaság korábbi sofőrje, 2008 októberében csatlakozott a Mouvement des Libérateurs Centrafricains pour la Justice (MLCJ) elnevezésű felkelő csoporthoz. 2013. decemberi állás szerint a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodia ideiglenes elnök közeli bizalmasa volt.
  Younous részt vesz a Briából és Sam Ouandjából Szudánba irányuló gyémántkereskedelemben. Értesülések szerint Oumar Younous részt vett Briában elrejtett gyémántcsomagok begyűjtésében és eladás céljából Szudánba történő szállításában. |
| --- | --- |

II.

A 2013/798/KKBP határozat mellékletében szereplő 6. bejegyzésnek a következő bejegyzés lép a helyébe:

6.   Oumar YOUNOUS ABDOULAY (más néven: a) Oumar Younous, b) Omar Younous, c) Oumar Sodiam, d) Oumar Younous M'Betibangui)

Tisztség: a Séléka egykori vezérezredese

Születési idő: 1970. április 2.

Állampolgárság: szudáni, közép-afrikai köztársasági diplomataútlevelének száma: D00000898, kiállítás dátuma: 2013. április 11. (érvényes 2018. április 10-ig)

Cím: a) Bria, Közép-afrikai Köztársaság (Tel.: +236 75507560) b) Birao, Közép-afrikai Köztársaság c) Tullus, dél-Dárfúr, Szudán (korábbi lakhely)

Egyéb információ: Gyémántcsempész, a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodiának, a Közép-afrikai Köztársaság korábbi ideiglenes elnökének közeli bizalmasa. Személyleírása: hajszín: fekete, magasság: 180 cm, a fulani etnikai csoporthoz tartozik. Az Interpol–ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép áll rendelkezésre.

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2015. augusztus 20. (2015. október 20-án módosítva)

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Oumar Younoust 2015. augusztus 20-án vették jegyzékbe a 2196 (2015) ENSZ BT-határozat 11. pontja és 12. pontjának d) alpontja alapján mint olyan személyt, aki részt vesz a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben vagy támogatja azokat, ideértve az átmeneti megállapodásokat veszélyeztető vagy megsértő cselekedeteket, a politikai átmenet folyamatát – ezen belül a demokratikus, szabad és tisztességes választások felé való átmenetet – veszélyeztető vagy akadályozó, vagy az erőszakot tápláló cselekedeteket is, továbbá a természeti erőforrások – többek között a gyémánt, az arany, a vadon élő állatok és növények, valamint az ezekből készült termékek – illegális kiaknázása vagy kereskedelme révén támogatást nyújt fegyveres csoportoknak vagy bűnszövetkezeteknek a Közép-afrikai Köztársaságban.

További információk:

Oumar Younous a Sékéla korábbi vezérezredeseként és gyémántcsempészként a természeti erőforrások, többek között a gyémánt illegális kiaknázása és kereskedelme révén támogatást nyújt egy fegyveres csoportnak a Közép-afrikai Köztársaságban.

Oumar Younous, a SODIAM gyémántfelvásárló társaság korábbi sofőrje, 2008 októberében csatlakozott a Mouvement des Libérateurs Centrafricains pour la Justice (MLCJ) elnevezésű felkelő csoporthoz. 2013. decemberi állás szerint a Séléka háromcsillagos vezérezredese és Michel Djotodia ideiglenes elnök közeli bizalmasa volt.

Younous részt vesz a Briából és Sam Ouandjából Szudánba irányuló gyémántkereskedelemben. Értesülések szerint Oumar Younous részt vett Briában elrejtett gyémántcsomagok begyűjtésében és eladás céljából Szudánba történő szállításában.

---

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2460 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 23.)

a Franciaországban előforduló, a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről

(az értesítés a C(2015) 9818. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék fertőző vírusos betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két főbb fajtájában jelentkezhet, amelyek virulencia tekintetében eltérőek. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányhoz vezet. E betegség súlyosan hatást gyakorolhat a baromfitenyésztés nyereségességére. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék fertőző vírusos betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két főbb fajtájában jelentkezhet, amelyek virulencia tekintetében eltérőek. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányhoz vezet. E betegség súlyosan hatást gyakorolhat a baromfitenyésztés nyereségességére.

| (2) | A madárinfluenza elsősorban madarak esetében fordul elő, de bizonyos körülmények között a fertőzés megjelenhet embereknél is, bár ennek általában nagyon csekély a kockázata. |
| --- | --- |

(2)

A madárinfluenza elsősorban madarak esetében fordul elő, de bizonyos körülmények között a fertőzés megjelenhet embereknél is, bár ennek általában nagyon csekély a kockázata.

| (3) | A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfitartó vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra is átterjedhet. |
| --- | --- |

(3)

A madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfitartó vagy egyéb, fogságban élő madarakat tartó – gazdaságokra is átterjed. Ily módon a betegség az élő madarak vagy az azokból előállított termékek kereskedelme útján egyik tagállamról a másikra vagy harmadik országokra is átterjedhet.

| (4) | A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelésével és korai észlelésével kapcsolatos megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv 16. cikke magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő-, megfigyelési és további, korlátozás alatt álló körzetek létesítését írja elő. Emellett a 2005/94/EK irányelv 30. cikke a betegség terjedésének megakadályozása érdekében bizonyos, a megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedéseket ír elő, többek között a baromfi, fiatal tojóbaromfi, naposcsibe és keltetőtojás mozgására vonatkozó bizonyos korlátozásokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2005/94/EK tanácsi irányelv (3) megállapít bizonyos, a madárinfluenza megfigyelésével és korai észlelésével kapcsolatos megelőző intézkedéseket, valamint meghatározza a baromfifélék vagy más, fogságban élő madarak körében előforduló madárinfluenza-járvány kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket. Az említett irányelv 16. cikke magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén védő-, megfigyelési és további, korlátozás alatt álló körzetek létesítését írja elő. Emellett a 2005/94/EK irányelv 30. cikke a betegség terjedésének megakadályozása érdekében bizonyos, a megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedéseket ír elő, többek között a baromfi, fiatal tojóbaromfi, naposcsibe és keltetőtojás mozgására vonatkozó bizonyos korlátozásokat.

| (5) | A 2009/158/EK tanácsi irányelv (4) meghatározza a baromfi és a keltetőtojás Unión belüli kereskedelmére – köztük az alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványokra – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/158/EK tanácsi irányelv (4) meghatározza a baromfi és a keltetőtojás Unión belüli kereskedelmére – köztük az alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványokra – vonatkozó szabályokat.

| (6) | Franciaország értesítette a Bizottságot a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a területén található baromfitartó gazdaságokban észlelt kitöréséről, és haladéktalanul meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedéseket, beleértve az irányelv 16. cikkében foglaltaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzetek létrehozását is. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország értesítette a Bizottságot a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a területén található baromfitartó gazdaságokban észlelt kitöréséről, és haladéktalanul meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedéseket, beleértve az irányelv 16. cikkében foglaltaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzetek létrehozását is.

| (7) | A laboratóriumi vizsgálatok tanúsága szerint a Franciaországban észlelt, a H5N1, H5N2 és H5N9 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza vírusai egyértelműen különböznek a 90-es évek közepén Ázsiában megjelent és Európában először 2005-ben észlelt, a H5N1 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza vírusaitól. A Délnyugat-Franciaországban most észlelt, a H5 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza vírusai európai eredetűek. |
| --- | --- |

(7)

A laboratóriumi vizsgálatok tanúsága szerint a Franciaországban észlelt, a H5N1, H5N2 és H5N9 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza vírusai egyértelműen különböznek a 90-es évek közepén Ázsiában megjelent és Európában először 2005-ben észlelt, a H5N1 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza vírusaitól. A Délnyugat-Franciaországban most észlelt, a H5 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza vírusai európai eredetűek.

| (8) | Az (EU) 2015/2239 bizottsági végrehajtási határozatot (5) a Franciaország által a 2005/94/EK irányelv 16. cikkében foglaltaknak megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzetek uniós szintű jegyzékbe vétele érdekében fogadták el. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2015/2239 bizottsági végrehajtási határozatot (5) a Franciaország által a 2005/94/EK irányelv 16. cikkében foglaltaknak megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzetek uniós szintű jegyzékbe vétele érdekében fogadták el.

| (9) | A jelenlegi epidemiológiai helyzet és a betegség továbbterjedésének kockázata miatt Franciaország emellett a védő- és megfigyelési körzetek körül egy nagyobb területre kiterjedő további, korlátozás alatt álló körzetet hozott létre, amely az érintett tagállam délnyugati részén található több megyéből vagy azok egyes részeiből áll. |
| --- | --- |

(9)

A jelenlegi epidemiológiai helyzet és a betegség továbbterjedésének kockázata miatt Franciaország emellett a védő- és megfigyelési körzetek körül egy nagyobb területre kiterjedő további, korlátozás alatt álló körzetet hozott létre, amely az érintett tagállam délnyugati részén található több megyéből vagy azok egyes részeiből áll.

| (10) | A betegség terjedésének megakadályozása érdekében Franciaországnak biztosítania kell, hogy a védő- és megfigyelési körzetekből, valamint a további, korlátozás alatt álló körzetből nem szállítanak élő baromfit, fiatal tojóbaromfit, naposcsibét és keltetőtojást Franciaország más részeibe, más tagállamokba vagy harmadik országokba. |
| --- | --- |

(10)

A betegség terjedésének megakadályozása érdekében Franciaországnak biztosítania kell, hogy a védő- és megfigyelési körzetekből, valamint a további, korlátozás alatt álló körzetből nem szállítanak élő baromfit, fiatal tojóbaromfit, naposcsibét és keltetőtojást Franciaország más részeibe, más tagállamokba vagy harmadik országokba.

| (11) | A naposcsibék elhanyagolható kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének kockázata szempontjából, amennyiben a védő- és megfigyelési körzeteken kívül, a további, korlátozás alatt álló körzetben működő baromfitartó gazdaságokból származó keltetőtojásokból keltették ki őket, és a feladó keltető – logisztikája és biológiai biztonságot nyújtó munkafeltételei révén – biztosítani tudja, hogy ezek a keltetőtojások ne kerüljenek érintkezésbe a kialakított védő- vagy megfigyelési körzetekben található és ennélfogva eltérő állat-egészségügyi státusszal rendelkező baromfiállományokból származó más keltetőtojásokkal vagy naposcsibékkel. |
| --- | --- |

(11)

A naposcsibék elhanyagolható kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének kockázata szempontjából, amennyiben a védő- és megfigyelési körzeteken kívül, a további, korlátozás alatt álló körzetben működő baromfitartó gazdaságokból származó keltetőtojásokból keltették ki őket, és a feladó keltető – logisztikája és biológiai biztonságot nyújtó munkafeltételei révén – biztosítani tudja, hogy ezek a keltetőtojások ne kerüljenek érintkezésbe a kialakított védő- vagy megfigyelési körzetekben található és ennélfogva eltérő állat-egészségügyi státusszal rendelkező baromfiállományokból származó más keltetőtojásokkal vagy naposcsibékkel.

| (12) | A keltetőtojások igen alacsony kockázatot jelentenek a betegség terjedésének kockázata szempontjából, amennyiben olyan állományokból gyűjtik be őket, amelyek a további, korlátozás alatt álló körzetben találhatók, és amelyeken negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatot végeztek. További feltétel, hogy a keltetőtojásokat és csomagolásukat a további, korlátozás alatt álló körzetben való feladás előtt fertőtleníteni kell. |
| --- | --- |

(12)

A keltetőtojások igen alacsony kockázatot jelentenek a betegség terjedésének kockázata szempontjából, amennyiben olyan állományokból gyűjtik be őket, amelyek a további, korlátozás alatt álló körzetben találhatók, és amelyeken negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatot végeztek. További feltétel, hogy a keltetőtojásokat és csomagolásukat a további, korlátozás alatt álló körzetben való feladás előtt fertőtleníteni kell.

| (13) | A védő- és megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedések sérelme nélkül helyénvaló, hogy a francia illetékes hatóság a fenti követelmények szerint engedélyezze a naposcsibék és keltetőtojások szállítmányának feladását az e határozat mellékletében szereplő további, korlátozás alatt álló körzetből, amennyiben a rendeltetési hely szerinti tagállam vagy harmadik ország illetékes hatósága ehhez előzetesen hozzájárult. |
| --- | --- |

(13)

A védő- és megfigyelési körzetekben alkalmazandó intézkedések sérelme nélkül helyénvaló, hogy a francia illetékes hatóság a fenti követelmények szerint engedélyezze a naposcsibék és keltetőtojások szállítmányának feladását az e határozat mellékletében szereplő további, korlátozás alatt álló körzetből, amennyiben a rendeltetési hely szerinti tagállam vagy harmadik ország illetékes hatósága ehhez előzetesen hozzájárult.

| (14) | A Franciaország által a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően létrehozott további, korlátozás alatt álló körzet nagyarányú kiterjesztése a betegségre fogékony baromfiállomány nagy hányada mozgásának korlátozásához vezetne. |
| --- | --- |

(14)

A Franciaország által a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően létrehozott további, korlátozás alatt álló körzet nagyarányú kiterjesztése a betegségre fogékony baromfiállomány nagy hányada mozgásának korlátozásához vezetne.

| (15) | Emellett helyénvaló a baromfiknak a létrehozott megfigyelési körzeten belül aktív madárinfluenza-vírusokkal való megfertőződése kockázatát úgy mérsékelni, hogy e körzetekben – amelyek a további, korlátozás alatt álló körzetben találhatók – csökkentik a betegségre fogékony állomány sűrűségét, különösen a megfelelő időben történő levágás, valamint az e körzetben működő gazdaságok állományának késleltetett helyreállítása révén. |
| --- | --- |

(15)

Emellett helyénvaló a baromfiknak a létrehozott megfigyelési körzeten belül aktív madárinfluenza-vírusokkal való megfertőződése kockázatát úgy mérsékelni, hogy e körzetekben – amelyek a további, korlátozás alatt álló körzetben találhatók – csökkentik a betegségre fogékony állomány sűrűségét, különösen a megfelelő időben történő levágás, valamint az e körzetben működő gazdaságok állományának késleltetett helyreállítása révén.

| (16) | Figyelembe véve a betegség kitörésének nagy arányát és váratlan jellegét, valamint a kitörések helyszíne körül létrehozott megfigyelési körzetek ennek megfelelő kiterjedését, a betegségre fogékony baromfiállományok sűrűségét a fertőzés kockázatának különösen kitett gazdaságokban a lehető leghamarabb csökkenteni kell. A baromfik feladás előtti, szisztematikus klinikai vizsgálata jelentős mértékben lassítaná az állománycsökkentés folyamatát, és növelné a betegség terjedésének kockázatát. |
| --- | --- |

(16)

Figyelembe véve a betegség kitörésének nagy arányát és váratlan jellegét, valamint a kitörések helyszíne körül létrehozott megfigyelési körzetek ennek megfelelő kiterjedését, a betegségre fogékony baromfiállományok sűrűségét a fertőzés kockázatának különösen kitett gazdaságokban a lehető leghamarabb csökkenteni kell. A baromfik feladás előtti, szisztematikus klinikai vizsgálata jelentős mértékben lassítaná az állománycsökkentés folyamatát, és növelné a betegség terjedésének kockázatát.

| (17) | Ezért helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a megfigyelési körzetekben működő gazdaságokból származó baromfikon a megfigyelési körzetben vagy a további, korlátozás alatt álló körzetben történő közvetlen levágásra való feladás előtt 24 órával nem kell szisztematikus klinikai vizsgálatot végezni, amennyiben a megfigyelési körzetekből származó baromfi esetében kizárólag a megfigyelési vagy a további, korlátozás alatt álló körzetben működő vágóhídra való közvetlen mozgását engedélyezték; e mozgásokat továbbá a legszigorúbb biológiai biztonsági intézkedések mellett végzik, beleértve a védőkörzetből származó baromfitól való szigorú elkülönítést, valamint elvégzik a megfelelő tisztítási és fertőtlenítési műveleteket, az állomány helyreállítását pedig jelentős késleltetéssel hajtják végre. |
| --- | --- |

(17)

Ezért helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a megfigyelési körzetekben működő gazdaságokból származó baromfikon a megfigyelési körzetben vagy a további, korlátozás alatt álló körzetben történő közvetlen levágásra való feladás előtt 24 órával nem kell szisztematikus klinikai vizsgálatot végezni, amennyiben a megfigyelési körzetekből származó baromfi esetében kizárólag a megfigyelési vagy a további, korlátozás alatt álló körzetben működő vágóhídra való közvetlen mozgását engedélyezték; e mozgásokat továbbá a legszigorúbb biológiai biztonsági intézkedések mellett végzik, beleértve a védőkörzetből származó baromfitól való szigorú elkülönítést, valamint elvégzik a megfelelő tisztítási és fertőtlenítési műveleteket, az állomány helyreállítását pedig jelentős késleltetéssel hajtják végre.

| (18) | A Bizottság Franciaországgal együttműködve megvizsgálta a betegség megfékezésére irányuló intézkedéseket és a korlátozás alá vont körzetek kiterjedését, és úgy ítéli meg, hogy azok alkalmasak a kitűzött célok elérésére. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság Franciaországgal együttműködve megvizsgálta a betegség megfékezésére irányuló intézkedéseket és a korlátozás alá vont körzetek kiterjedését, és úgy ítéli meg, hogy azok alkalmasak a kitűzött célok elérésére.

| (19) | A Bizottság elégedett továbbá, hogy a francia illetékes hatóság által a 2005/94/EK irányelv 16. cikkének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési, valamint egy további, korlátozás alatt álló körzet határai elegendő távolságra vannak azoktól a konkrét gazdaságoktól, amelyekben a járvány kitörését megerősítették. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság elégedett továbbá, hogy a francia illetékes hatóság által a 2005/94/EK irányelv 16. cikkének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési, valamint egy további, korlátozás alatt álló körzet határai elegendő távolságra vannak azoktól a konkrét gazdaságoktól, amelyekben a járvány kitörését megerősítették.

| (20) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által felállított, indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében szükség van a Franciaországban létrehozott további, korlátozás alatt álló körzet mielőbbi, uniós szintű meghatározására és annak elrendelésére, hogy a védő- és megfigyelési, valamint a további, korlátozás alatt álló körzetből – bizonyos engedélyezett eltérések kivételével – ne szállítsanak ki élő baromfit, fiatal tojóbaromfit, naposcsibét és keltetőtojást Franciaország más részeibe, más tagállamokba vagy harmadik országokba. |
| --- | --- |

(20)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által felállított, indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében szükség van a Franciaországban létrehozott további, korlátozás alatt álló körzet mielőbbi, uniós szintű meghatározására és annak elrendelésére, hogy a védő- és megfigyelési, valamint a további, korlátozás alatt álló körzetből – bizonyos engedélyezett eltérések kivételével – ne szállítsanak ki élő baromfit, fiatal tojóbaromfit, naposcsibét és keltetőtojást Franciaország más részeibe, más tagállamokba vagy harmadik országokba.

| (21) | Tekintettel a betegségkitörések jelenlegi fejleményeinek jelentőségére, már nincs lehetőség a védő- és megfigyelési körzetekként meghatározott területek jegyzékének kellő időben történő, bizottsági végrehajtási határozattal történő frissítésére. Franciaországnak ezért a francia hatóságok weboldalán közzé kell tennie ezeket a jegyzékeket, amelyeket a Bizottságnak tájékoztatásul saját weboldalán is közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a betegségkitörések jelenlegi fejleményeinek jelentőségére, már nincs lehetőség a védő- és megfigyelési körzetekként meghatározott területek jegyzékének kellő időben történő, bizottsági végrehajtási határozattal történő frissítésére. Franciaországnak ezért a francia hatóságok weboldalán közzé kell tennie ezeket a jegyzékeket, amelyeket a Bizottságnak tájékoztatásul saját weboldalán is közzé kell tennie.

| (22) | A védő- és megfigyelési körzetek körül létrehozott további, korlátozás alatt álló körzetet fel kell venni e határozat mellékletébe, és meg kell határozni e körzet fennállásának időtartamát. |
| --- | --- |

(22)

A védő- és megfigyelési körzetek körül létrehozott további, korlátozás alatt álló körzetet fel kell venni e határozat mellékletébe, és meg kell határozni e körzet fennállásának időtartamát.

| (23) | Lévén, hogy Franciaország a madárinfluenza elterjedésének megfékezésére az (EU) 2015/2239 végrehajtási határozatnak megfelelő kiegészítő intézkedéseket hajt végre, valamint az egyértelműség érdekében az említett határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(23)

Lévén, hogy Franciaország a madárinfluenza elterjedésének megfékezésére az (EU) 2015/2239 végrehajtási határozatnak megfelelő kiegészítő intézkedéseket hajt végre, valamint az egyértelműség érdekében az említett határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (24) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(24)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Franciaország a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározza a védő- és megfigyelési körzeteket és

| a) | közzéteszi a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket jegyzékeit (a továbbiakban: jegyzékek). |
| --- | --- |

a)

közzéteszi a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket jegyzékeit (a továbbiakban: jegyzékek).

| b) | Franciaország gondoskodik e jegyzékek naprakészen tartásáról, és valamennyi frissítést azonnal a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság rendelkezésére bocsát. |
| --- | --- |

b)

Franciaország gondoskodik e jegyzékek naprakészen tartásáról, és valamennyi frissítést azonnal a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság rendelkezésére bocsát.

(2)   A Bizottság – kizárólag tájékoztatás céljából – weboldalán közzéteszi ezeket a jegyzékeket.

2. cikk

(1)   A védő- és megfigyelési körzetekben az e határozat 1. cikkének megfelelően alkalmazandó intézkedések sérelme nélkül Franciaország a 2005/94/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdésével összhangban egy további, korlátozás alatt álló körzetet hoz létre, amely legalább az e határozat mellékletében további, korlátozás alatt álló körzetként felsorolt területeket magában foglalja.

(2)   Franciaország gondoskodik arról, hogy a mellékletben felsorolt területekről ne kerüljenek feladásra élő baromfi-, fiatal tojóbaromfi-, naposcsibe- és keltetőtojás- szállítmányok.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve Franciaország illetékes hatósága engedélyezheti a naposcsibe-szállítmányok feladását a mellékletben felsorolt, a védő- és megfigyelési körzeteken kívüli területekről az országban lévő más gazdasági üzemekbe, más tagállamokba vagy harmadik országokba, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | a védő- és megfigyelési körzeteken kívül fekvő baromfitartó gazdaságokból származó keltetőtojásokból keltették ki őket; |
| --- | --- |

a)

a védő- és megfigyelési körzeteken kívül fekvő baromfitartó gazdaságokból származó keltetőtojásokból keltették ki őket;

| b) | a feladó keltető logisztikája és biológiai biztonsági munkafeltételei révén biztosítani tudja, hogy ezek a keltetőtojások ne kerüljenek érintkezésbe a kialakított védő- vagy megfigyelési körzetekben található és ennélfogva eltérő állat-egészségügyi státusszal rendelkező baromfiállományokból származó más keltetőtojásokkal vagy naposcsibékkel; |
| --- | --- |

b)

a feladó keltető logisztikája és biológiai biztonsági munkafeltételei révén biztosítani tudja, hogy ezek a keltetőtojások ne kerüljenek érintkezésbe a kialakított védő- vagy megfigyelési körzetekben található és ennélfogva eltérő állat-egészségügyi státusszal rendelkező baromfiállományokból származó más keltetőtojásokkal vagy naposcsibékkel;

| c) | a rendeltetési hely szerinti tagállam vagy harmadik ország illetékes hatósága előzetesen értesítést kap és hozzájárul a naposcsibe-szállítmányok fogadásához, továbbá értesíti Franciaország illetékes hatóságát arról, hogy a szállítmányok mely napon érkeznek a területén elhelyezkedő, rendeltetési hely szerinti gazdaságba. |
| --- | --- |

c)

a rendeltetési hely szerinti tagállam vagy harmadik ország illetékes hatósága előzetesen értesítést kap és hozzájárul a naposcsibe-szállítmányok fogadásához, továbbá értesíti Franciaország illetékes hatóságát arról, hogy a szállítmányok mely napon érkeznek a területén elhelyezkedő, rendeltetési hely szerinti gazdaságba.

(4)   A (2) bekezdéstől eltérve Franciaország illetékes hatósága engedélyezheti a keltetőtojás-szállítmányok feladását a mellékletben felsorolt, a védő- és megfigyelési körzeteken kívüli területekről a tagállamban lévő más gazdasági üzemekbe, más tagállamokba vagy harmadik országokba, amennyiben azokat a begyűjtés napján a mellékletben szereplő további, korlátozás alatt álló területen található gazdaságokból gyűjtötték be, és amelyek esetében negatív eredménnyel zárult a baromfin végzett, a madárinfluenza kimutatására szolgáló azon szerológiai vizsgálat, mely 5 %-os betegségprevalenciát legalább 95 %-os biztonsággal és nyomon követhetőséggel képes kimutatni.

(5)   Franciaország biztosítja, hogy az e cikk (2) bekezdésében említett, más tagállamokba feladásra kerülő szállítmányokat kísérő, a 2009/158/EK irányelv IV. mellékletében előírt állat-egészségügyi bizonyítványok tartalmazzák a következő szavakat:

„A szállítmány megfelel az (EU) 2015/2460 bizottsági végrehajtási határozatban (6) megállapított állat-egészségügyi előírásoknak.

3. cikk

Franciaország illetékes hatósága engedélyezheti az azonnali levágásra szánt baromfi feladását az 1. cikk (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe vett megfigyelési körzetekben található területekről egy, a megfigyelési körzetben vagy a további, korlátozás alatt álló körzetben elhelyezkedő kijelölt vágóhídra, amennyiben az elszállítás a következőképpen történik:

| a) | indokolatlan késedelem nélkül, egyszeri szállítmányként; |
| --- | --- |

a)

indokolatlan késedelem nélkül, egyszeri szállítmányként;

| b) | szigorú biológiai biztonsági intézkedések mellett, ideértve a más régiókból származó baromfitól történő szigorú elkülönítést, valamint a tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

szigorú biológiai biztonsági intézkedések mellett, ideértve a más régiókból származó baromfitól történő szigorú elkülönítést, valamint a tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket.

4. cikk

Az (EU) 2015/2239 végrehajtási határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ezt a határozatot 2016. március 31-ig kell alkalmazni.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 23-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

3

(4)  A Tanács 2009. november 30-i 2009/158/EK irányelve a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 343., 2009.12.22., 74. o.).

4

(5)  A Bizottság 2015. december 2-i (EU) 2015/2239 végrehajtási határozata a Franciaországban előforduló, a H5N1 és H5N2 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 317., 2015.12.3., 37. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett további, korlátozás alatt álló körzet:

| ISO Országkód | Tagállam | Név (megye száma) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FR | Franciaország | Az alábbi megyéket magában foglaló területek: |
| | | DORDOGNE (24)
  GERS (32)
  GIRONDE (33)
  HAUTE-VIENNE (87)
  HAUTES-PYRÉNÉES (65)
  LANDES (40)
  LOT-ET-GARONNE (47)
  PYRÉNÉES-ATLANTIQUES (64) | | |
| | | Az alábbi megyerészeket magában foglaló területek: | | |
| | | CHARENTE (16) megyében az alábbi település: | 16254 | PALLUAUD |
| | | LOT (46) megyében az alábbi települések: | 46006
  46008
  46061
  46066
  46072
  46087
  46098
  46114
  46118
  46120
  46126
  46127
  46145
  46152
  46153
  46164
  46169
  46171
  46178
  46184
  46186
  46194
  46200
  46205
  46209
  46215
  46216
  46219
  46222
  46234
  46239
  46241
  46250
  46257
  46258
  46259
  46297
  46309
  46316
  46334 | ANGLARS-NOZAC
  LES ARQUES
  CASSAGNES
  CAZALS
  CONCORES
  DEGAGNAC
  FAJOLES
  FRAYSSINET-LE-GELAT
  GIGNAC
  GINDOU
  GOUJOUNAC
  GOURDON
  LACHAPELLE-AUZAC
  LAMOTHE-FENELON
  LANZAC
  LAVERCANTIERE
  LEOBARD
  LHERM
  LOUPIAC
  MARMINIAC
  MASCLAT
  MILHAC
  MONTCLERA
  MONTGESTY
  NADAILLAC-DE-ROUGE
  PAYRAC
  PAYRIGNAC
  PEYRILLES
  POMAREDE
  RAMPOUX
  LE ROC
  ROUFFILHAC
  SAINT-CAPRAIS
  SAINT-CIRQ-MADELON
  SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET
  SAINT-CLAIR
  SALVIAC
  SOUILLAC
  THEDIRAC
  LE VIGAN |
| | | CORREZE (19) megyében az alábbi települések: | 19015
  19030
  19047
  19066
  19077
  19107
  19120
  19124
  19161
  19182
  19191
  19195
  19229
  19239
  19289 | AYEN
  BRIGNAC-LA-PLAINE
  CHARTRIER-FERRIÈRE
  CUBLAC
  ESTIVALS
  LARCHE
  LOUIGNAC
  MANSAC
  PERPEZAC-LE-BLANC
  SAINT-AULAIRE
  SAINT-CERNIN-DE-LARCHE
  SAINT-CYPRIEN
  SAINT-PANTALÉON-DE-LARCHE
  SAINT-ROBERT
  YSSANDON |

ISO Országkód

Tagállam

Név (megye száma)

FR

Franciaország

Az alábbi megyéket magában foglaló területek:

DORDOGNE (24)

GERS (32)

GIRONDE (33)

HAUTE-VIENNE (87)

HAUTES-PYRÉNÉES (65)

LANDES (40)

LOT-ET-GARONNE (47)

PYRÉNÉES-ATLANTIQUES (64)

Az alábbi megyerészeket magában foglaló területek:

CHARENTE (16) megyében az alábbi település:

16254

PALLUAUD

LOT (46) megyében az alábbi települések:

46006

46008

46061

46066

46072

46087

46098

46114

46118

46120

46126

46127

46145

46152

46153

46164

46169

46171

46178

46184

46186

46194

46200

46205

46209

46215

46216

46219

46222

46234

46239

46241

46250

46257

46258

46259

46297

46309

46316

46334

ANGLARS-NOZAC

LES ARQUES

CASSAGNES

CAZALS

CONCORES

DEGAGNAC

FAJOLES

FRAYSSINET-LE-GELAT

GIGNAC

GINDOU

GOUJOUNAC

GOURDON

LACHAPELLE-AUZAC

LAMOTHE-FENELON

LANZAC

LAVERCANTIERE

LEOBARD

LHERM

LOUPIAC

MARMINIAC

MASCLAT

MILHAC

MONTCLERA

MONTGESTY

NADAILLAC-DE-ROUGE

PAYRAC

PAYRIGNAC

PEYRILLES

POMAREDE

RAMPOUX

LE ROC

ROUFFILHAC

SAINT-CAPRAIS

SAINT-CIRQ-MADELON

SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET

SAINT-CLAIR

SALVIAC

SOUILLAC

THEDIRAC

LE VIGAN

CORREZE (19) megyében az alábbi települések:

19015

19030

19047

19066

19077

19107

19120

19124

19161

19182

19191

19195

19229

19239

19289

AYEN

BRIGNAC-LA-PLAINE

CHARTRIER-FERRIÈRE

CUBLAC

ESTIVALS

LARCHE

LOUIGNAC

MANSAC

PERPEZAC-LE-BLANC

SAINT-AULAIRE

SAINT-CERNIN-DE-LARCHE

SAINT-CYPRIEN

SAINT-PANTALÉON-DE-LARCHE

SAINT-ROBERT

YSSANDON

---

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 24.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 339/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 339/58

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Parlament és az Egységes Szanálási Testület között az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében az Egységes Szanálási Testületre ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EGYSÉGES SZANÁLÁS TESTÜLET,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 114. cikkére,

| — | tekintettel a Parlament eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen annak 45. cikke (7) és (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen annak 45. cikke (7) és (8) bekezdésére,

| A. | mivel a 806/2014/EU rendelet (a továbbiakban: ESZM-rendelet) központi szanálási hatáskörrel felruházott uniós ügynökségként létrehozza az Egységes Szanálási Testületet (a továbbiakban: Testület) az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt vevő tagállamok részére, amelyek az Egységes Felügyeleti Mechanizmusban is részt vesznek, a hitelintézetek biztonságához és megbízhatóságához, valamint az Európai Unión belül és az összes részt vevő tagállamban a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a 806/2014/EU rendelet (a továbbiakban: ESZM-rendelet) központi szanálási hatáskörrel felruházott uniós ügynökségként létrehozza az Egységes Szanálási Testületet (a továbbiakban: Testület) az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt vevő tagállamok részére, amelyek az Egységes Felügyeleti Mechanizmusban is részt vesznek, a hitelintézetek biztonságához és megbízhatóságához, valamint az Európai Unión belül és az összes részt vevő tagállamban a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás céljából;

| B. | mivel az ESZM-rendelet 7. cikke úgy rendelkezik, hogy a Testület a rendeletben ráruházott feladatok (a szanálási feladatok) elvégzéséért, különösen a szanálási tervek elkészítéséért és a szanálására vonatkozó valamennyi határozat elfogadásáért felelős szanálási hatóság; |
| --- | --- |

B.

mivel az ESZM-rendelet 7. cikke úgy rendelkezik, hogy a Testület a rendeletben ráruházott feladatok (a szanálási feladatok) elvégzéséért, különösen a szanálási tervek elkészítéséért és a szanálására vonatkozó valamennyi határozat elfogadásáért felelős szanálási hatóság;

| C. | mivel a szanálási feladatokkal való felruházás jelentős felelősséget ró az Testületre az Unión belüli pénzügyi stabilitás előmozdításához való hozzájárulás terén szanálási hatásköreinek a leghatékonyabb és arányos módon történő gyakorlása által; |
| --- | --- |

C.

mivel a szanálási feladatokkal való felruházás jelentős felelősséget ró az Testületre az Unión belüli pénzügyi stabilitás előmozdításához való hozzájárulás terén szanálási hatásköreinek a leghatékonyabb és arányos módon történő gyakorlása által;

| D. | mivel a szanálási hatáskörök uniós szintre történő átruházását minden esetben megfelelő elszámoltathatósági követelményekkel kell ellensúlyozni; mivel az ESZM-rendelet 45. cikke értelmében a Testület az említett rendelet végrehajtását illetően elszámolással tartozik az Európai Parlament és a Tanács mint az uniós polgárokat és a tagállamokat képviselő, demokratikusan legitimált intézmények felé; |
| --- | --- |

D.

mivel a szanálási hatáskörök uniós szintre történő átruházását minden esetben megfelelő elszámoltathatósági követelményekkel kell ellensúlyozni; mivel az ESZM-rendelet 45. cikke értelmében a Testület az említett rendelet végrehajtását illetően elszámolással tartozik az Európai Parlament és a Tanács mint az uniós polgárokat és a tagállamokat képviselő, demokratikusan legitimált intézmények felé;

| E. | mivel az ESZM-rendelet 45. cikkének (8) bekezdése kimondja, hogy az Európai Parlament által folytatott vizsgálatok során a Testületnek együtt kell működnie az Európai Parlamenttel az EUMSZ-ben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

E.

mivel az ESZM-rendelet 45. cikkének (8) bekezdése kimondja, hogy az Európai Parlament által folytatott vizsgálatok során a Testületnek együtt kell működnie az Európai Parlamenttel az EUMSZ-ben foglaltaknak megfelelően;

| F. | mivel az ESZM-rendelet 45. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy kérésre a Testület elnöke zárt ajtók mögötti bizalmas, szóbeli megbeszéléseket tart az Európai Parlament illetékes bizottságának elnökével és alelnökeivel, amennyiben ezek a megbeszélések szükségesek ahhoz, hogy az Európai Parlament gyakorolhassa az EUMSZ-ben foglalt hatásköreit; mivel ugyanezen cikk értelmében e megbeszéléseket oly módon kell megszervezni, hogy biztosított legyen a Testületre az ESZM-rendelet által – valamint azon esetekben, amikor a Testület nemzeti szanálási hatóságként jár el, a vonatkozó uniós jog alapján – kirótt titoktartási kötelezettségeknek megfelelő teljes titoktartás; |
| --- | --- |

F.

mivel az ESZM-rendelet 45. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy kérésre a Testület elnöke zárt ajtók mögötti bizalmas, szóbeli megbeszéléseket tart az Európai Parlament illetékes bizottságának elnökével és alelnökeivel, amennyiben ezek a megbeszélések szükségesek ahhoz, hogy az Európai Parlament gyakorolhassa az EUMSZ-ben foglalt hatásköreit; mivel ugyanezen cikk értelmében e megbeszéléseket oly módon kell megszervezni, hogy biztosított legyen a Testületre az ESZM-rendelet által – valamint azon esetekben, amikor a Testület nemzeti szanálási hatóságként jár el, a vonatkozó uniós jog alapján – kirótt titoktartási kötelezettségeknek megfelelő teljes titoktartás;

| G. | mivel az EUMSZ 15. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az uniós ügynökségek munkájukat a lehető legnagyobb nyitottság mellett végezzék; mivel azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a Testület egy dokumentuma bizalmasnak tekintendő, az ESZM-rendelet 91. cikke értelmében a Testületnek az EU-minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmét szolgáló bizottsági biztonsági szabályok által meghatározott biztonsági elveket alkalmazó határozatának kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUMSZ 15. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az uniós ügynökségek munkájukat a lehető legnagyobb nyitottság mellett végezzék; mivel azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a Testület egy dokumentuma bizalmasnak tekintendő, az ESZM-rendelet 91. cikke értelmében a Testületnek az EU-minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmét szolgáló bizottsági biztonsági szabályok által meghatározott biztonsági elveket alkalmazó határozatának kell tartalmaznia;

| H. | mivel a Parlamentnek és a Testületnek szorosan együtt kell működnie e biztonsági szabályok végrehajtásában, beleértve az alkalmazott biztonsági rendelkezések és normák rendszeres időszakonkénti közös ellenőrzését; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlamentnek és a Testületnek szorosan együtt kell működnie e biztonsági szabályok végrehajtásában, beleértve az alkalmazott biztonsági rendelkezések és normák rendszeres időszakonkénti közös ellenőrzését;

| I. | mivel a szervezetek szanálására vonatkozó információk nyilvánosságra hozataláról a Testület nem dönthet szabadon, tekintve, hogy arra kizárólag a Parlamentre és a Testületre egyaránt vonatkozó uniós jog által szabott feltételek mellett és korlátok között van lehetőség; mivel a Testület információinak nyilvánosságra hozatalát ezért jogi rendelkezésekben rögzített titoktartási szabályok korlátozhatják; |
| --- | --- |

I.

mivel a szervezetek szanálására vonatkozó információk nyilvánosságra hozataláról a Testület nem dönthet szabadon, tekintve, hogy arra kizárólag a Parlamentre és a Testületre egyaránt vonatkozó uniós jog által szabott feltételek mellett és korlátok között van lehetőség; mivel a Testület információinak nyilvánosságra hozatalát ezért jogi rendelkezésekben rögzített titoktartási szabályok korlátozhatják;

| J. | mivel ez a megállapodás nem sértheti az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), valamint a dokumentumokhoz való hozzáférésről vagy a személyes adatok védelméről szóló semmilyen más alkalmazandó elsődleges vagy másodlagos uniós jogszabályt; továbbá az EUMSZ 226. cikkének harmadik bekezdésével összhangban elfogadott, a Parlament vizsgálati jogára vonatkozó szabályokra; |
| --- | --- |

J.

mivel ez a megállapodás nem sértheti az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), valamint a dokumentumokhoz való hozzáférésről vagy a személyes adatok védelméről szóló semmilyen más alkalmazandó elsődleges vagy másodlagos uniós jogszabályt; továbbá az EUMSZ 226. cikkének harmadik bekezdésével összhangban elfogadott, a Parlament vizsgálati jogára vonatkozó szabályokra;

| K. | mivel az ESZM-rendelet 88. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Testület tagjaira, alelnökére, a Testület a rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett tagjaira, a Testület személyzetére és a részt vevő tagállamok által kicserélt vagy kirendelt, szanálási tevékenységeket folytató személyzetre az EUMSZ 339. cikkében és az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseiben előírt szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók; |
| --- | --- |

K.

mivel az ESZM-rendelet 88. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Testület tagjaira, alelnökére, a Testület a rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett tagjaira, a Testület személyzetére és a részt vevő tagállamok által kicserélt vagy kirendelt, szanálási tevékenységeket folytató személyzetre az EUMSZ 339. cikkében és az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseiben előírt szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók;

| L. | mivel az ESZM-rendelet 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Testület a vonatkozó uniós joganyagot figyelembe véve és annak megfelelően – ideértve különösen minden jogalkotási és nem jogalkotási aktust, beleértve az EUMSZ 290. és 291. cikkében említett eszközöket – hoz határozatokat; |
| --- | --- |

L.

mivel az ESZM-rendelet 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Testület a vonatkozó uniós joganyagot figyelembe véve és annak megfelelően – ideértve különösen minden jogalkotási és nem jogalkotási aktust, beleértve az EUMSZ 290. és 291. cikkében említett eszközöket – hoz határozatokat;

| M. | mivel – a jövőbeli módosításokig vagy ilyen vonatkozású jogszabály jövőbeli elfogadásáig – a bizalmasan kezelendőnek minősített információk kezelésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések, különösen a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 84. cikke szigorú szakmai titoktartási kötelezettséget ír elő a szanálási hatóságoknak és azok személyzetének; |
| --- | --- |

M.

mivel – a jövőbeli módosításokig vagy ilyen vonatkozású jogszabály jövőbeli elfogadásáig – a bizalmasan kezelendőnek minősített információk kezelésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések, különösen a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 84. cikke szigorú szakmai titoktartási kötelezettséget ír elő a szanálási hatóságoknak és azok személyzetének;

| N. | mivel a szanálási információkkal kapcsolatos szakmai titoktartási kötelezettség megsértésének megfelelő szankciókat kell maga után vonnia; mivel a Parlamentnek megfelelő keretet kell létrehoznia a titoktartási kötelezettségnek a képviselők vagy a személyzete által történő megsértése valamennyi esetének nyomon követésére; |
| --- | --- |

N.

mivel a szanálási információkkal kapcsolatos szakmai titoktartási kötelezettség megsértésének megfelelő szankciókat kell maga után vonnia; mivel a Parlamentnek megfelelő keretet kell létrehoznia a titoktartási kötelezettségnek a képviselők vagy a személyzete által történő megsértése valamennyi esetének nyomon követésére;

| O. | mivel az ESZM-rendelet 43. cikkével összhangban a Testület többek között az egyes részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott tagállam nemzeti szanálási hatóságait képviselő tagokból áll; mivel ez utóbbiak a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban kivételesen lehetnek az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóságok; mivel megfelelő strukturális intézkedésekre van szükség a működési függetlenség biztosítása és az érintett hatóságnak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti felügyeleti feladatai vagy egyéb feladatai és a szanálási hatóságnak az ezen irányelvben foglalt feladatai közötti összeférhetetlenség elkerülése érdekében; mivel az ilyen strukturális intézkedéseket a tagokra alkalmazandó testületi magatartási kódexnek tükröznie kell; |
| --- | --- |

O.

mivel az ESZM-rendelet 43. cikkével összhangban a Testület többek között az egyes részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott tagállam nemzeti szanálási hatóságait képviselő tagokból áll; mivel ez utóbbiak a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban kivételesen lehetnek az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóságok; mivel megfelelő strukturális intézkedésekre van szükség a működési függetlenség biztosítása és az érintett hatóságnak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti felügyeleti feladatai vagy egyéb feladatai és a szanálási hatóságnak az ezen irányelvben foglalt feladatai közötti összeférhetetlenség elkerülése érdekében; mivel az ilyen strukturális intézkedéseket a tagokra alkalmazandó testületi magatartási kódexnek tükröznie kell;

| P. | mivel ez a megállapodás nem sérti a nemzeti szanálási hatóságok nemzeti jog szerinti elszámoltathatóságát a nemzeti parlamentek felé; |
| --- | --- |

P.

mivel ez a megállapodás nem sérti a nemzeti szanálási hatóságok nemzeti jog szerinti elszámoltathatóságát a nemzeti parlamentek felé;

| Q. | mivel ez a megállapodás nem érinti a Testületnek a Tanács, a Bizottság vagy a nemzeti parlamentek felé fennálló elszámolási és jelentéstételi kötelezettségét; |
| --- | --- |

Q.

mivel ez a megállapodás nem érinti a Testületnek a Tanács, a Bizottság vagy a nemzeti parlamentek felé fennálló elszámolási és jelentéstételi kötelezettségét;

| R. | mivel az ESZM-rendelet 45. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Testületnek éves jelentést kell benyújtania többek között a Parlamentnek a Testületre az említett rendeletben ráruházott feladatok végrehajtásáról; mivel a jelentésnek különösen a Testületnek a szanálás tervezése, a szanálhatóság értékelése, a szavatolótőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények megállapítása, a szanálási intézkedések és az ESZM-rendelet szerinti más feladatok és hatáskörök gyakorlása tekintetében végzett tevékenységeivel kell foglalkoznia; mivel a jelentésnek részletes tájékoztatást kell adnia az Egységes Szanálási Alapról (az Alap), különösen az Alap rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek alakulásáról, valamint a célszint elérésének időszakára és a hozzájárulások számításáravonatkozó határozatokról az ESZM-rendelet 69–71. cikkeinek értelmében; hitelnyújtásról, kölcsönzésről és más pénzügyi intézkedésekről az ESZM-rendelet 72–74. cikkével összhangban; az Alap igazgatási és beruházási stratégiájáról az ESZM-rendelet 75. cikkével és az alkalmazandó felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktusokkal összhangban; az Egységes Szanálási Alap felhasználásának egyedi feltételeiről egy adott szanálási program tekintetében, az ESZM-rendelet 76–78. cikkeivel összhangban; a nemzeti részalapokra való felosztás elveinek alkalmazásáról és azok fokozatos összevonásáról az ESZM-rendelet 3. cikke (1) bekezdése 37. pontjában meghatározott átmeneti időszak során, az ESZM-rendelet 77. cikkével összhangban, valamint a betétbiztosítási rendszerek alkalmazásáról az ESZM-rendelet 79. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

R.

mivel az ESZM-rendelet 45. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Testületnek éves jelentést kell benyújtania többek között a Parlamentnek a Testületre az említett rendeletben ráruházott feladatok végrehajtásáról; mivel a jelentésnek különösen a Testületnek a szanálás tervezése, a szanálhatóság értékelése, a szavatolótőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények megállapítása, a szanálási intézkedések és az ESZM-rendelet szerinti más feladatok és hatáskörök gyakorlása tekintetében végzett tevékenységeivel kell foglalkoznia; mivel a jelentésnek részletes tájékoztatást kell adnia az Egységes Szanálási Alapról (az Alap), különösen az Alap rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek alakulásáról, valamint a célszint elérésének időszakára és a hozzájárulások számításáravonatkozó határozatokról az ESZM-rendelet 69–71. cikkeinek értelmében; hitelnyújtásról, kölcsönzésről és más pénzügyi intézkedésekről az ESZM-rendelet 72–74. cikkével összhangban; az Alap igazgatási és beruházási stratégiájáról az ESZM-rendelet 75. cikkével és az alkalmazandó felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktusokkal összhangban; az Egységes Szanálási Alap felhasználásának egyedi feltételeiről egy adott szanálási program tekintetében, az ESZM-rendelet 76–78. cikkeivel összhangban; a nemzeti részalapokra való felosztás elveinek alkalmazásáról és azok fokozatos összevonásáról az ESZM-rendelet 3. cikke (1) bekezdése 37. pontjában meghatározott átmeneti időszak során, az ESZM-rendelet 77. cikkével összhangban, valamint a betétbiztosítási rendszerek alkalmazásáról az ESZM-rendelet 79. cikkével összhangban;

| S. | mivel az elszámoltathatóságnak az ESZM-rendelet 45. cikkében előírt elvének megfelelően a Parlamentnek utólagosan hozzá kell férnie a szanált szervezetekre vonatkozó nem bizalmas információkhoz, többek között a szanálás által érintett minden egyes szervezet esetében benyújtott mérlegadatokhoz, ami elegendő a hatás mértékének és természetének megállapításához; |
| --- | --- |

S.

mivel az elszámoltathatóságnak az ESZM-rendelet 45. cikkében előírt elvének megfelelően a Parlamentnek utólagosan hozzá kell férnie a szanált szervezetekre vonatkozó nem bizalmas információkhoz, többek között a szanálás által érintett minden egyes szervezet esetében benyújtott mérlegadatokhoz, ami elegendő a hatás mértékének és természetének megállapításához;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

I.   ELSZÁMOLTATHATÓSÁG, AZ INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS, TITOKTARTÁS

1.   Jelentések

A Testület évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek az ESZM-rendeletben ráruházott feladatok végrehajtásáról (éves jelentés). Az éves jelentést a Testület elnöke nyilvános meghallgatás keretében terjeszti a Parlament elé.

Az éves jelentést az Unió valamelyik hivatalos nyelvén a nyilvános meghallgatás és a hivatalos közzététel előtt hét munkanappal bizalmasan a Parlament rendelkezésére kell bocsátani. Az éves jelentést ezt követően az Unió összes többi hivatalos nyelvére lefordítva is elérhetővé kell tenni. Az éves jelentés részletes magyarázatot tartalmaz a következőkről:

| i. | az ESZM-rendeletben a Testületre ruházott feladatok végrehajtása; |
| --- | --- |

i.

az ESZM-rendeletben a Testületre ruházott feladatok végrehajtása;

| ii. | a feladatok megosztása a nemzeti szanálási hatóságokkal; |
| --- | --- |

ii.

a feladatok megosztása a nemzeti szanálási hatóságokkal;

| iii. | együttműködés más nemzeti vagy uniós illetékes hatóságokkal, valamint az állami pénzügyi támogatást finanszírozó mechanizmusokkal, többek között az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel (EFSF) és az Európai Stabilitási Mechanizmussal (ESM), az ESZM-rendelet 30. cikkének (6) bekezdésében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

iii.

együttműködés más nemzeti vagy uniós illetékes hatóságokkal, valamint az állami pénzügyi támogatást finanszírozó mechanizmusokkal, többek között az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel (EFSF) és az Európai Stabilitási Mechanizmussal (ESM), az ESZM-rendelet 30. cikkének (6) bekezdésében foglaltak szerint;

| iv. | harmadik országokkal folytatott együttműködés, többek között harmadik országok szanálási eljárásainak elismerése és értékelése; |
| --- | --- |

iv.

harmadik országokkal folytatott együttműködés, többek között harmadik országok szanálási eljárásainak elismerése és értékelése;

| v. | a Testület struktúrájának és létszámának alakulása, ideértve a kiküldött nemzeti szakértők létszámát és nemzeti összetételét, |
| --- | --- |

v.

a Testület struktúrájának és létszámának alakulása, ideértve a kiküldött nemzeti szakértők létszámát és nemzeti összetételét,

| vi. | az e megállapodás IV. szakaszában hivatkozott magatartási kódex végrehajtása; |
| --- | --- |

vi.

az e megállapodás IV. szakaszában hivatkozott magatartási kódex végrehajtása;

| vii. | az igazgatási költségekhez való hozzájárulások összegei az ESZM-rendelet 65. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

vii.

az igazgatási költségekhez való hozzájárulások összegei az ESZM-rendelet 65. cikkével összhangban;

| viii. | a szanálási feladatokra szánt költségvetés végrehajtása; valamint |
| --- | --- |

viii.

a szanálási feladatokra szánt költségvetés végrehajtása; valamint

| ix. | az ESZM-rendelet Alapra vonatkozó intézkedéseinek alkalmazása, különösen a hozzájárulások, az alternatív finanszírozási eszközök, a pénzügyi eszközökhöz való hozzáférés, a befektetési stratégia és az Alap használata, az ESZM-rendelet V. címének 2. fejezetében meghatározottak alapján; |
| --- | --- |

ix.

az ESZM-rendelet Alapra vonatkozó intézkedéseinek alkalmazása, különösen a hozzájárulások, az alternatív finanszírozási eszközök, a pénzügyi eszközökhöz való hozzáférés, a befektetési stratégia és az Alap használata, az ESZM-rendelet V. címének 2. fejezetében meghatározottak alapján;

A Testület az éves jelentést közzéteszi a Testület honlapján.

2.   Szokásos nyilvános meghallgatások, eseti eszmecserék és a külön bizalmas találkozók

A Testület elnöke a Parlament illetékes bizottságának kérésére részt vesz az ESZM-rendeletben a Testületre ruházott szanálási feladatok végrehajtásáról szóló rendes nyilvános meghallgatásokon. E meghallgatások kiterjednek az Alapról, különösen a hozzájárulásokról, az alternatív finanszírozási eszközökről, a pénzügyi eszközökhöz való hozzáférésről, a befektetési stratégiáról és az Alap használatáról szóló megbeszélésekre. A Parlament illetékes bizottsága és a Testület közös megegyezéssel meghatároz két következő évi időpontot, amikor ilyen meghallgatásra kerül sor. A megállapodás szerinti időpontok módosítása írásban kérelmezhető.

A Parlament illetékes bizottsága a Testület hatáskörébe eső kérdésekkel kapcsolatban további eseti eszmecseréket is kérhet a Testület elnökétől.

Az uniós intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek nyitottságának elve, melyet az EUMSZ 15. cikkének (1) bekezdése ír elő, vonatkozik a Testületre is. A külön bizalmas üléseken zajló megbeszélések ezen elv alapján folynak, beleértve a körülmények magyarázatát is. A külön bizalmas üléseken sor kerül továbbá a szanálási feladatok végrehajtására vonatkozó bizalmas információk cseréjére az uniós jog, különösen az ESZM-rendelet által szabott határok között.

Amennyiben a Parlamentnek az EUMSZ-ben és az uniós jogban rögzített hatásköre gyakorlásához szükséges, a Parlament illetékes bizottságának elnöke indokolással ellátott írásos kérelemben külön bizalmas ülések megtartását kérheti a Testület elnökétől. Az ilyen ülésekre a felek által közösen meghatározott időpontban kerül sor.

A külön bizalmas üléseken kizárólag a Szanálási Testület elnöke, valamint a Parlament illetékes bizottságának elnöke és alelnökei vehetnek részt. A Testület elnökét és a Parlament illetékes bizottságának elnökét és alelnökeit elkísérheti a Testület és a Parlament titkársága személyzetének két-két tagja. Ezenkívül a két fél kölcsönös megállapodása esetén a Bizottság képviselői, akik részt vettek a külön bizalmas ülésen tárgyalandó szanálási határozat meghozatalában, részt vehetnek az ülésen.

A külön bizalmas ülések valamennyi résztvevőjét a Testület tagjaira és személyzetére vonatkozókkal egyenértékű titoktartási kötelezettségek kötik.

A külön bizalmas ülésekről sem jegyzőkönyv, sem másfajta felvétel nem készül. Ezekkel kapcsolatban nem adnak ki sajtóközleményt sem a sajtónak, sem másfajta médiának. A külön bizalmas ülések minden egyes résztvevője minden egyes alkalommal nyilatkozatot ír alá arról, hogy a megbeszéléseken elhangzottakat semmilyen harmadik féllel nem közli.

A Testület elnökének vagy a Parlament illetékes bizottsága elnökének indokolással ellátott kérésére, és amennyiben erről a felek kölcsönösen megállapodnak, a rendes nyilvános meghallgatásokon, az eseti eszmecseréken és a külön bizalmas üléseken részt vehet a Testület alelnöke és a Testület négy teljes munkaidős tagja vagy a Testület személyzetének vezető beosztású tagjai (vezető jogtanácsos, osztályvezetők vagy helyetteseik).

A rendes nyilvános meghallgatások, eseti eszmecserék és a külön bizalmas találkozók lefedhetik az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet hatálya alá tartozó Egységes Szanálási Mechanizmus tevékenységének és működésének valamennyi aspektusát.

A Parlament vagy a Testület által alkalmazott személyek még alkalmazásuk lezárultát, vagy kilépésüket követően sem közölhetnek semmilyen információt erre engedéllyel nem rendelkező személyekkel, vagy a nyilvánossággal az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet által a Testületre ruházott, vagy az e megállapodás alkalmazása során szerzett feladatokkal kapcsolatban, hacsak az említett információt már nyilvánosságra nem hozták vagy az a nyilvánosság rendelkezésére nem áll.

3.   Válaszadás a kérdésekre

A Testület írásban válaszol a Parlament által neki írásban feltett kérdésekre. A kérdéseket a Parlament illetékes bizottságának elnökén keresztül továbbítják a Testület elnökének. A kérdésekre a lehető leghamarabb válaszolnak, de mindenképpen a Testületnek történő átadástól számított öt héten belül.

Mind a Testület, mind a Parlament weboldala jól elkülönített részét a fent említett kérdéseknek és válaszoknak szenteli.

4.   Információkhoz való hozzáférés

A Testület ügyvezetői vagy plenáris testülete keretében történő ülésezését követő legfeljebb hat héten belül olyan átfogó és közérthető összefoglalót bocsát a Parlament illetékes bizottságának rendelkezésére a Testület adott ügyvezetői vagy plenáris ülésének intézkedéseiről, amely rávilágít a megbeszélések tartalmára, és tartalmazza a határozatok magyarázatokkal ellátott jegyzékét.

Egy szervezet szanálása esetén az adott szervezetre vonatkozó, nem bizalmas információkat utólagosan teszik közzé, miután a vonatkozó információk nyújtására vonatkozó titoktartási követelményekből eredő korlátozások alkalmazásának határideje lejárt.

Ezen információk között szerepel többek között egy megfelelően konszolidált mérleg, amelynek értékét a szervezet szanálásáról szóló határozat meghozatalakor az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendeletben lefektetett alapelvek szerint határozzák meg, és amely egyértelműen közli a szervezet nettó eszközértékét, illetve az eszközosztályok és kötelezettségkategóriák értékét. Ezenkívül a Testület a szanálási eszközök függvényében közzéteszi a belső feltőkésítés esetén a hitelezők különböző csoportjai által viselt veszteségek teljes összegét, a szanálási eljárás során használt finanszírozás összegét és forrását, valamint a bármely üzleti egység vagy eszköz értékesítéséből származó bevételeket.

Amennyiben az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 19. cikke alkalmazandó, a Bizottság és a Testület közti információcserére vonatkozó nem bizalmas információkat, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 19. cikkének (6) bekezdésében említett jelentéseket a Testület utólag a Parlament illetékes bizottságának rendelkezésére bocsátja.

A Testület weboldalán általános iránymutatásokat tesz közzé szanálási gyakorlatait illetően.

A Parlament a testületi információk vagy dokumentumok, vagy mindkettő minősítési szintjének megfelelő védintézkedéseket alkalmaz, és erről tájékoztatja a Testületet.

A Testület tájékoztatja a Parlamentet arról, hogy az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 91. cikkében említett bizottsági biztonsági szabályokban szereplő biztonsági elvek alkalmazása érdekében milyen intézkedéseket hozott és milyen aktusokat fogadott el. Ebben szerepelnek többek között az információminősítés részletes eljárásával és a minősített információk kezelésével kapcsolatos információk.

A Testület tájékoztatja a Parlamentet belső biztonsági szabályai gyakorlati végrehajtásáról, többek között a Testület által rendszerint kezelt információtípusok év során történt minősítéséről és a minősített információk kezeléséről.

A Testület által kibocsátott adatok minősítésekor a Testület biztosítja, hogy a minősítés megfelelő szintjeit alkalmazza, saját belső biztonsági szabályaival összhangban, ugyanakkor kellőképpen figyelembe veszi, hogy a Parlamentnek hatáskörei és előjogai tényleges gyakorlása végett hozzá kell tudnia férni a minősített dokumentumokhoz.

A minősített adatok védelme vonatkozásában meghatározott alapelvek és minimumszabályok közötti egyenértékűség fenntartásának biztosítása érdekében a Testület az elfogadott belső biztonsági szabályok minden módosításáról tájékoztatja a Parlamentet.

Az 1049/2001/EK rendelettel összhangban a Parlament konzultál a Testülettel a Testület által kibocsátott dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében a Parlamenthez benyújtott kérelmek értékelése céljából.

A Parlament és a Testület tájékoztatja egymást a Testület Parlamenthez benyújtott dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó minden bírósági, közigazgatási vagy egyéb eljárás indításáról és eredményéről.

A Testület kérheti, hogy a Parlamentnek legyen listája azon személyekről, akik a Testület minősített adatainak és domunetumainak egy vagy több kategóriájához hozzáférnek.

II.   KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK

A kiválasztási eljárás során saját szerepében a Parlament és a Testület is a legmagasabb szakmai színvonalra törekszik, szem előtt tartva az Unió egésze érdekeinek védelmét és a Testület összetételének sokféleségét.

1.   Tájékoztatás a kiválasztási eljárás szakaszairól

Amennyiben a Testületet bevonják, kellően és időben tájékoztatja a Parlament illetékes bizottságát a kiválasztási eljárás valamennyi szakaszáról, így az álláshirdetés közzétételéről, a kiválasztási kritériumokról és az adott munkakör leírásáról, a pályázók csoportjának összetételéről (pályázatok száma, szakmai készségek jelenléte, nemek aránya, állampolgársági arányok stb.), valamint a pályázók körére vonatkozóan az elnöki, alelnöki és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett négy teljes munkaidős testületi tag vonatkozásában legalább két jelöltet tartalmazó előválogatott lista felállítása céljából alkalmazott szűrési módszerekről. Amennyiben a Testületet nem vonják be, ez a bekezdés nem alkalmazandó.

2.   Konzultáció a Testülettel a nem hivatalos meghallgatások során és kérdések az előválogatott listán szereplő jelöltekhez

Amikor a Bizottság a Testület meghallgatását követően az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 56. cikkének (6) bekezdése értelmében benyújtja a Parlamentnek a jelöltek előválogatott listáját, a Parlament illetékes bizottsága konzultálhat a Testülettel a jelöltek előválogatott listájáról az előválogatott jelöltek zárt ülésen történő meghallgatásának és a nekik írásban benyújtott kérdések összefüggésében.

3.   A preferált jelöltek hivatalos meghallgatása

Amikor a Bizottság jóváhagyásra benyújtja a Parlamentnek javaslatát az elnök, az alelnök és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett négy teljes munkaidős testületi tag személyére, a Parlament illetékes bizottsága a javasolt elnök, alelnök és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett négy teljes munkaidős testületi tag mindegyikének nyilvános meghallgatása keretében konzultálhat a Testülettel a javasolt jelöltekről.

4.   Jóváhagyás

A Parlament tájékoztatja a Testületet a Bizottság által az elnök, az alelnök és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett négy teljes munkaidős testületi tag személyére javasolt jelöltek jóváhagyásával kapcsolatos határozatáról, valamint a Parlament illetékes bizottságában és a Parlament plenáris ülésén zajlott szavazás eredményéről. A Parlament – ülésnaptárát figyelembe véve – igyekszik ezt a határozatot a Bizottság által a jelöltekre tett javaslatok beérkezését követő hat héten belül meghozni.

5.   Felmentés

Amennyiben a Parlament arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy véleménye szerint az elnök, az alelnök vagy az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett bármely további teljes munkaidős testületi tag felmentésének feltételei az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 56. cikke (9) bekezdésének céljából teljesülnek, a Parlament ugyanerről tájékoztathatja a Testületet is.

III.   VIZSGÁLATOK

Amennyiben a Parlament az EUMSZ 226. cikkének és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatnak (7) megfelelően vizsgálóbizottságot állít fel, a Testület a lojális együttműködés elvének megfelelően, az uniós jogszabályokkal összhangban segíti a vizsgálóbizottságot feladatai elvégzésében.

A Testület az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 45. cikkének (8) bekezdésében említett valamennyi parlamenti vizsgálatban lojálisan együttműködik a vizsgálóbizottságokra alkalmazandókkal azonos keretek között, és ugyanazon bizalmas adatokra vonatkozó védelem mellett, amelyet a jelen megállapodás a külön bizalmas ülések tekintetében előír.

A vizsgálatok keretében a Parlamentnek átadott információk valamennyi címzettjét a Testület tagjaira vonatkozókkal egyenértékű titoktartási kötelezettségek kötik. A Parlament és a Testület megállapodnak az ilyen információk védelmének biztosítása érdekében alkalmazandó intézkedésekről.

A Parlament szem előtt tartja az 1049/2001/EK rendeletben elismert, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való hozzáférési jogot szabályozó olyan köz- vagy magánérdekeket, melyek a Testület által a vizsgálóbizottság összefüggésében benyújtott információkban és dokumentumokban érintettek.

IV.   MAGATARTÁSI KÓDEX

Mielőtt a Testület plenáris ülése elfogadná a magatartási kódexet, a Testület tájékoztatja a Parlament illetékes bizottságát a tervezett kódex főbb elemeiről.

A Parlament illetékes bizottságának írásbeli kérésére a Testület írásban tájékoztatja a Parlamentet a magatartási kódex alkalmazásáról. A Testület továbbá tájékoztatja a Parlamentet a magatartási kódex aktualizálásának szükségességéről.

A magatartási kódex a következőkkel foglalkozik:

| i. | az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 47. cikkének megfelelően az elnök, az alelnök és a négy teljes munkaidős testületi tag bármely uniós intézménytől vagy szervtől, bármely tagállam kormányától és minden egyéb állami vagy magánszervezettől való függetlensége és objektivitásuk; |
| --- | --- |

i.

az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 47. cikkének megfelelően az elnök, az alelnök és a négy teljes munkaidős testületi tag bármely uniós intézménytől vagy szervtől, bármely tagállam kormányától és minden egyéb állami vagy magánszervezettől való függetlensége és objektivitásuk;

| ii. | a Testület feladatait a tevékenységéért való nyilvános elszámoltathatóság és a teljes átláthatóság elvének megfelelően hajtja végre, a testületi adatok és dokumentumok megfelelő szintű titkosítására vonatkozó biztosítékok sérelme nélkül; valamint |
| --- | --- |

ii.

a Testület feladatait a tevékenységéért való nyilvános elszámoltathatóság és a teljes átláthatóság elvének megfelelően hajtja végre, a testületi adatok és dokumentumok megfelelő szintű titkosítására vonatkozó biztosítékok sérelme nélkül; valamint

| iii. | működési függetlenség és a nemzeti szanálási hatóságokkal való összeférhetetlenség elkerülése a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

iii.

működési függetlenség és a nemzeti szanálási hatóságokkal való összeférhetetlenség elkerülése a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

A Testület magatartási kódexét közzéteszi a honlapján.

V.   TESTÜLETI AKTUSOK ELFOGADÁSA

A Testület megfelelően tájékoztatja a Parlament illetékes bizottságát a Testület által a határozatok, iránymutatások, általános és egyéb utasítások, ajánlások és figyelmeztetések (testületi aktusok) elfogadására vonatkozóan létrehozott eljárásokról,beleértve az ütemezést is.

A Testület különösen tájékoztatja a Parlament illetékes bizottságát a testületi aktusok és szakpolitikai ajánlások kidolgozása során általa általában alkalmazott alapelvekről, mutatótípusokról és információkról, az átláthatóság és a szakpolitikai következetesség fokozása céljából.

Amennyiben a Testület nyilvános konzultációt folytat a testületi aktusok tervezetéről, a Testület a nyilvános konzultációs eljárás megkezdése előtt benyújtja a Parlament illetékes bizottságának a szóban forgó testületi aktusok tervezetét.

Amennyiben a Parlament észrevételeket tesz a testületi aktusok tervezetével kapcsolatban, az ilyen észrevételekről informális eszmecserékre kerülhet sor a Testülettel. Amennyiben a Testület elfogad egy testületi aktust, azt meg kell küldenie a Parlament illetékes bizottságának. A Testület továbbá rendszeresen írásban tájékoztatja a Parlamentet az elfogadott testületi aktusok aktualizálásának szükségességéről.

VI.   ÁTMENETI RENDELKEZÉS

A Testület induló szakaszában, vagy 2016. január 1-ig, vagy az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 99. cikke (2) bekezdése alkalmazásának időpontjáig – amelyik a későbbi – a Testület rendszeresen, vagy a Parlament illetékes bizottságának kérésére tájékoztatja a Parlamentet az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet operatív végrehajtásának előrehaladásáról.

Az első bekezdésben említett információk szóban és írásban is megadhatók, és többek között az alábbiakra kell kiterjedniük:

| i. | a munka belső előkészítése, megszervezése és megtervezése; |
| --- | --- |

i.

a munka belső előkészítése, megszervezése és megtervezése;

| ii. | együttműködés más illetékes nemzeti vagy uniós hatóságokkal; |
| --- | --- |

ii.

együttműködés más illetékes nemzeti vagy uniós hatóságokkal;

| iii. | a szanálási feladatok előkészítése során a Testület által észlelt akadályok; |
| --- | --- |

iii.

a szanálási feladatok előkészítése során a Testület által észlelt akadályok;

| iv. | bárminemű, aggodalomra okot adó fejlemény vagy a magatartási kódex változásai; |
| --- | --- |

iv.

bárminemű, aggodalomra okot adó fejlemény vagy a magatartási kódex változásai;

| v. | a Testületnek – a részt vevő tagállamokkal együttműködve – az Alap alternatív finanszírozási források bevonásának növelését lehetővé tévő megfelelő módszerek és módozatok kidolgozásához szükséges intézkedései, melyeknek az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet alkalmazásának időpontjában már rendelkezésre kell állniuk, a rendelet 107. preambulumbekezdésének és 74. cikkének megfelelően, valamint a rendelet 74. cikke értelmében a pénzügyi megállapodások – ideértve lehetőség szerint a közfinanszírozásra épülő pénzügyi megoldásokat is – Testület általi megtárgyalása és megkötése. |
| --- | --- |

v.

a Testületnek – a részt vevő tagállamokkal együttműködve – az Alap alternatív finanszírozási források bevonásának növelését lehetővé tévő megfelelő módszerek és módozatok kidolgozásához szükséges intézkedései, melyeknek az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet alkalmazásának időpontjában már rendelkezésre kell állniuk, a rendelet 107. preambulumbekezdésének és 74. cikkének megfelelően, valamint a rendelet 74. cikke értelmében a pénzügyi megállapodások – ideértve lehetőség szerint a közfinanszírozásra épülő pénzügyi megoldásokat is – Testület általi megtárgyalása és megkötése.

A fenti i–v. pontban említett információk kiegészítik azokat a havi jelentéseket, melyek arról szólnak, hogy teljesültek-e a hozzájárulások Alapba történő átutalásának feltételei, és amelyeket a Testület az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 99. cikke (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban nyújt be, és adott esetben azokat a havi jelentéseket, amelyeket a Testület az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 99. cikke (6) bekezdésének második albekezdésével összhangban nyújt be, amennyiben a hozzájárulások Alapba történő átutalásának feltételei nem teljesültek.

VII.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

E megállapodás gyakorlati végrehajtását a két fél háromévente értékeli. Adott esetben a két fél a megállapodást az annak végrehajtása során szerzett tapasztalatok, valamint a Parlamentet és a Testületet érintő jövőbeli biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos fejlemények fényében kiigazítja.

E megállapodás az aláírását követő napon lép hatályba.

Az információk titkosságával kapcsolatos kötelezettségek a megállapodás megszűnését követően is kötik a megállapodás mindkét felét.

Ezt a megállapodást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, és Strasbourgban, 2015. december 16-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

az Egységes Szanálási Testület részéről

az elnök

E. KÖNIG

---

(1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 95/167/EK, Euratom, ESZAK határozata (1995. április 19.) az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről (HL L 78., 1995.4.6., 1. o.).

7

---