# Eiropas Savienības L 332/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 18. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 18. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva (ES) 2015/2376 (2015. gada 8. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva (ES) 2015/2376 (2015. gada 8. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2377 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu | 11 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu | 13 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2378 (2015. gada 15. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1156/2012 | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2379 (2015. gada 16. decembris), ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2016. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2016. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes nozarē | 46 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2380 (2015. gada 16. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 50 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/2381 (2015. gada 17. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2382 (2015. gada 17. decembris) par atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu par barības piedevu dējējvistām un retāk audzētu sugu dējējmājputniem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2383 (2015. gada 17. decembris), ar ko Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu groza attiecībā uz tādas dzīvnieku barības un pārtikas sarakstu, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika un kura tiek pakļauta pastiprinātai importa oficiālajai kontrolei (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2384 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu | 63 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2385 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Krievijas Federācijas izcelsmes alumīnija foliju importam | 91 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/2386 (2015. gada 17. decembris), ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu attiecina reģistrāciju | 111 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2387 (2015. gada 17. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 114 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2388 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 | 116 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2389 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 | 119 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2390 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 | 122 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2391 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 | 124 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2015/2392 (2015. gada 17. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 attiecībā uz ziņošanu kompetentajām iestādēm par faktiskajiem vai iespējamajiem minētās regulas pārkāpumiem | 126 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/2393 (2015. gada 8. decembris), ar ko groza Padomes reglamentu | 133 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2394 (2015. gada 8. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai jāpieņem par Eirokontroles lomu un uzdevumiem un par centralizētajiem pakalpojumiem | 136 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2395 (2015. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2010/99/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 140 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2396 (2015. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2009/1008/ES, ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 142 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2397 (2015. gada 16. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas | 144 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2398 (2015. gada 17. decembris) par informāciju un dokumentāciju saistībā ar pieteikumu uz rūpnīcas, kas atrodas trešā valstī, iekļaušanu Eiropas kuģu pārstrādes rūpnīcu sarakstā (
  1
  ) | 145 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2377 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

11

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

13

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2378 (2015. gada 15. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1156/2012

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2379 (2015. gada 16. decembris), ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2016. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2016. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes nozarē

46

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2380 (2015. gada 16. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

50

*

Komisijas Regula (ES) 2015/2381 (2015. gada 17. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu

NUTS

52

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2382 (2015. gada 17. decembris) par atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu par barības piedevu dējējvistām un retāk audzētu sugu dējējmājputniem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

Kerry Ingredients and Flavours

1

54

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2383 (2015. gada 17. decembris), ar ko Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu groza attiecībā uz tādas dzīvnieku barības un pārtikas sarakstu, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika un kura tiek pakļauta pastiprinātai importa oficiālajai kontrolei (
  1
  )

1

57

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2384 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu

63

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2385 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Krievijas Federācijas izcelsmes alumīnija foliju importam

91

*

Komisijas Regula (ES) 2015/2386 (2015. gada 17. decembris), ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu attiecina reģistrāciju

111

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2387 (2015. gada 17. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

114

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2388 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

116

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2389 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

119

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2390 (2015. gada 17. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

122

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2391 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

124

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2015/2392 (2015. gada 17. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 attiecībā uz ziņošanu kompetentajām iestādēm par faktiskajiem vai iespējamajiem minētās regulas pārkāpumiem

126

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/2393 (2015. gada 8. decembris), ar ko groza Padomes reglamentu

133

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2394 (2015. gada 8. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai jāpieņem par Eirokontroles lomu un uzdevumiem un par centralizētajiem pakalpojumiem

136

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2395 (2015. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2010/99/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

140

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2396 (2015. gada 10. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2009/1008/ES, ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

142

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2397 (2015. gada 16. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas

144

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2398 (2015. gada 17. decembris) par informāciju un dokumentāciju saistībā ar pieteikumu uz rūpnīcas, kas atrodas trešā valstī, iekļaušanu Eiropas kuģu pārstrādes rūpnīcu sarakstā (
  1
  )

1

145

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1835 (2015. gada 12. oktobris), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus ( OV L 266, 13.10.2015. ) | 156 |
| | * | Labojums Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 27. augusta Pamatnostādnē (ES) 2015/1938, ar ko groza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2015/27) ( OV L 282, 28.10.2015. ) | 158 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1835 (2015. gada 12. oktobris), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus ( OV L 266, 13.10.2015. )

( OV L 266, 13.10.2015. )

156

*

Labojums Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 27. augusta Pamatnostādnē (ES) 2015/1938, ar ko groza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2015/27) ( OV L 282, 28.10.2015. )

( OV L 282, 28.10.2015. )

158

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/2376

(2015. gada 8. decembris),

ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Pēdējos gados ir būtiski saasinājušās pārrobežu līmenī īstenotas izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, agresīvas nodokļu plānošanas un kaitīgas nodokļu konkurences radītās problēmas, kurām lielu uzmanību pievērš gan Savienībā, gan pasaules līmenī. Nodokļu bāzes samazināšanās ievērojami mazina valstu nodokļu ieņēmumus; tas liedz dalībvalstīm piemērot izaugsmi veicinošu nodokļu politiku. Iepriekšēju nodokļu nolēmumu izdošana, ar ko veicina konsekventu un pārredzamu tiesību aktu piemērošanu, ir ierasta prakse, tostarp Savienībā. Nodrošinot noteiktību uzņēmumiem, nodokļu jomas tiesību aktu precizēšana nodokļu maksātājiem var veicināt ieguldījumus un tiesību aktu ievērošanu un tādējādi var veicināt to, ka tiek sasniegts mērķis turpināt attīstīt vienoto tirgu Savienībā, balstoties uz principiem un brīvībām, kas ir Līgumu pamatā. Tomēr nolēmumi attiecībā uz nodokļu vajadzībām izveidotām struktūrām ir ļāvuši atsevišķos gadījumos panākt zemu nodokļu līmeni par mākslīgi augstām ienākuma summām valstī, kas izdod, groza vai atjauno iepriekšēju nolēmumu, un ir veicinājuši to, ka saglabājas mākslīgi zemas ienākuma summas, kurām jāuzliek nodokļi jebkurā citā iesaistītajā valstī. Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielināt pārredzamību. Lai to panāktu, ir jāuzlabo rīki un mehānismi, kas izveidoti ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Pēdējos gados ir būtiski saasinājušās pārrobežu līmenī īstenotas izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, agresīvas nodokļu plānošanas un kaitīgas nodokļu konkurences radītās problēmas, kurām lielu uzmanību pievērš gan Savienībā, gan pasaules līmenī. Nodokļu bāzes samazināšanās ievērojami mazina valstu nodokļu ieņēmumus; tas liedz dalībvalstīm piemērot izaugsmi veicinošu nodokļu politiku. Iepriekšēju nodokļu nolēmumu izdošana, ar ko veicina konsekventu un pārredzamu tiesību aktu piemērošanu, ir ierasta prakse, tostarp Savienībā. Nodrošinot noteiktību uzņēmumiem, nodokļu jomas tiesību aktu precizēšana nodokļu maksātājiem var veicināt ieguldījumus un tiesību aktu ievērošanu un tādējādi var veicināt to, ka tiek sasniegts mērķis turpināt attīstīt vienoto tirgu Savienībā, balstoties uz principiem un brīvībām, kas ir Līgumu pamatā. Tomēr nolēmumi attiecībā uz nodokļu vajadzībām izveidotām struktūrām ir ļāvuši atsevišķos gadījumos panākt zemu nodokļu līmeni par mākslīgi augstām ienākuma summām valstī, kas izdod, groza vai atjauno iepriekšēju nolēmumu, un ir veicinājuši to, ka saglabājas mākslīgi zemas ienākuma summas, kurām jāuzliek nodokļi jebkurā citā iesaistītajā valstī. Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielināt pārredzamību. Lai to panāktu, ir jāuzlabo rīki un mehānismi, kas izveidoti ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES (4).

| (2) | Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos uzsvēra, ka steidzami jāpastiprina centieni cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu gan pasaules, gan Savienības līmenī. Uzsverot, cik nozīmīga ir pārredzamība, Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par automātisko informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos uzsvēra, ka steidzami jāpastiprina centieni cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu gan pasaules, gan Savienības līmenī. Uzsverot, cik nozīmīga ir pārredzamība, Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par automātisko informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem Savienībā.

| (3) | Direktīvā 2011/16/ES paredzēta obligāta spontāna informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm piecos konkrētos gadījumos un noteiktos termiņos. Spontāna informācijas apmaiņa, ja vienas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir iemesls uzskatīt, ka varētu rasties nodokļu zudums citā dalībvalstī, jau attiecas uz nodokļu nolēmumiem, kurus kāda dalībvalsts izdod, groza vai atjauno konkrētam nodokļu maksātājam attiecībā uz nodokļu noteikumu interpretāciju vai piemērošanu nākotnē un kuriem ir pārrobežu dimensija. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 2011/16/ES paredzēta obligāta spontāna informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm piecos konkrētos gadījumos un noteiktos termiņos. Spontāna informācijas apmaiņa, ja vienas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir iemesls uzskatīt, ka varētu rasties nodokļu zudums citā dalībvalstī, jau attiecas uz nodokļu nolēmumiem, kurus kāda dalībvalsts izdod, groza vai atjauno konkrētam nodokļu maksātājam attiecībā uz nodokļu noteikumu interpretāciju vai piemērošanu nākotnē un kuriem ir pārrobežu dimensija.

| (4) | Tomēr efektīvu spontānu informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu kavē vairākas nozīmīgas praktiskas grūtības, piemēram, izdevējai dalībvalstij dotā rīcības brīvība pēc saviem ieskatiem izlemt, kuras citas dalībvalstis būtu jāinformē. Tādēļ informācijai, ar ko notiek apmaiņa, vajadzības gadījumā vajadzētu būt pieejamai visām pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr efektīvu spontānu informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu kavē vairākas nozīmīgas praktiskas grūtības, piemēram, izdevējai dalībvalstij dotā rīcības brīvība pēc saviem ieskatiem izlemt, kuras citas dalībvalstis būtu jāinformē. Tādēļ informācijai, ar ko notiek apmaiņa, vajadzības gadījumā vajadzētu būt pieejamai visām pārējām dalībvalstīm.

| (5) | Automātiskas informācijas apmaiņas par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu darbības jomai, kuri izdoti, grozīti vai atjaunoti konkrētai personai vai personu grupai un uz kuriem minētajai personai vai personu grupai ir tiesības paļauties, vajadzētu attiekties uz tiem jebkādā materiālā formā (neatkarīgi no tā, vai tie pēc būtības ir saistoši vai nav, un no to izdošanas veida). |
| --- | --- |

(5)

Automātiskas informācijas apmaiņas par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu darbības jomai, kuri izdoti, grozīti vai atjaunoti konkrētai personai vai personu grupai un uz kuriem minētajai personai vai personu grupai ir tiesības paļauties, vajadzētu attiekties uz tiem jebkādā materiālā formā (neatkarīgi no tā, vai tie pēc būtības ir saistoši vai nav, un no to izdošanas veida).

| (6) | Juridiskās noteiktības labad Direktīva 2011/16/ES būtu jāgroza, iekļaujot atbilstīgu iepriekšēja pārrobežu nolēmuma un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu definīciju. Minēto definīciju darbības jomai vajadzētu būt pietiekami plašai, lai tā attiektos uz dažādām situācijām, tostarp, bet ne tikai, uz šāda veida iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējām vienošanām par cenas noteikšanu:






  — | vienpusējas iepriekšējas vienošanās un/vai lēmumi par cenas noteikšanu, |
| --- | --- | --- |

(6)

Juridiskās noteiktības labad Direktīva 2011/16/ES būtu jāgroza, iekļaujot atbilstīgu iepriekšēja pārrobežu nolēmuma un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu definīciju. Minēto definīciju darbības jomai vajadzētu būt pietiekami plašai, lai tā attiektos uz dažādām situācijām, tostarp, bet ne tikai, uz šāda veida iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējām vienošanām par cenas noteikšanu:

—

vienpusējas iepriekšējas vienošanās un/vai lēmumi par cenas noteikšanu,

| — | divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās un lēmumi par cenas noteikšanu, |
| --- | --- |

—

divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās un lēmumi par cenas noteikšanu,

| — | vienošanās vai lēmumi, ar ko nosaka to, vai pastāv pastāvīgā pārstāvniecība, |
| --- | --- |

—

vienošanās vai lēmumi, ar ko nosaka to, vai pastāv pastāvīgā pārstāvniecība,

| — | vienošanās vai lēmumi, ar ko nosaka to, vai pastāv fakti, kuri potenciāli varētu ietekmēt pastāvīgās pārstāvniecības nodokļu bāzi, |
| --- | --- |

—

vienošanās vai lēmumi, ar ko nosaka to, vai pastāv fakti, kuri potenciāli varētu ietekmēt pastāvīgās pārstāvniecības nodokļu bāzi,

| — | vienošanās vai lēmumi, ar ko nosaka hibrīdstruktūras nodokļa maksātāja statusu vienā dalībvalstī, kura ir saistīta ar iedzīvotāju kādā citā jurisdikcijā, |
| --- | --- |

—

vienošanās vai lēmumi, ar ko nosaka hibrīdstruktūras nodokļa maksātāja statusu vienā dalībvalstī, kura ir saistīta ar iedzīvotāju kādā citā jurisdikcijā,

| — | kā arī vienošanās vai lēmumi, kas balstīti uz novērtējumu par tāda aktīva nolietojumu vienā dalībvalstī, kurš ir iegūts no grupas uzņēmuma citā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

—

kā arī vienošanās vai lēmumi, kas balstīti uz novērtējumu par tāda aktīva nolietojumu vienā dalībvalstī, kurš ir iegūts no grupas uzņēmuma citā jurisdikcijā.

| (7) | Nodokļu maksātājiem ir tiesības paļauties uz iepriekšēju pārrobežu nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, piemēram, nodokļu uzlikšanas vai nodokļu revīzijas laikā, ar nosacījumu, ka fakti, uz kuriem balstās iepriekšēji pārrobežu nolēmumi vai iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu, ir atspoguļoti korekti un ka nodokļu maksātāji ievēro iepriekšēju pārrobežu nolēmumu vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Nodokļu maksātājiem ir tiesības paļauties uz iepriekšēju pārrobežu nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, piemēram, nodokļu uzlikšanas vai nodokļu revīzijas laikā, ar nosacījumu, ka fakti, uz kuriem balstās iepriekšēji pārrobežu nolēmumi vai iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu, ir atspoguļoti korekti un ka nodokļu maksātāji ievēro iepriekšēju pārrobežu nolēmumu vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu noteikumus.

| (8) | Dalībvalstis veiks informācijas apmaiņu neatkarīgi no tā, vai nodokļu maksātājs ievēro iepriekšēja pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu noteikumus. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstis veiks informācijas apmaiņu neatkarīgi no tā, vai nodokļu maksātājs ievēro iepriekšēja pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu noteikumus.

| (9) | Informācijas sniegšanai nevajadzētu izraisīt komercnoslēpuma, rūpnieciska vai dienesta noslēpuma vai komercprocesa atklāšanu vai tādas informācijas atklāšanu, kas būtu pretrunā sabiedriskajai kārtībai. |
| --- | --- |

(9)

Informācijas sniegšanai nevajadzētu izraisīt komercnoslēpuma, rūpnieciska vai dienesta noslēpuma vai komercprocesa atklāšanu vai tādas informācijas atklāšanu, kas būtu pretrunā sabiedriskajai kārtībai.

| (10) | Lai gūtu iespējamo labumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, informācija būtu jāsniedz nekavējoties pēc to izdošanas, grozīšanas vai atjaunošanas un tāpēc būtu jānosaka regulāri informācijas paziņošanas intervāli. To pašu iemeslu dēļ ir lietderīgi paredzēt obligāto automātisko informācijas apmaiņu par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kuri izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā, kas sākās piecus gadus pirms šīs direktīvas piemērošanas dienas, un kuri vēl ir spēkā 2014. gada 1. janvārī. Tomēr saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem no šādas obligātas automātiskas informācijas apmaiņas varētu atbrīvot konkrētas personas vai personu grupas ar grupas kopējo gada neto apgrozījumu, kas ir mazāks par EUR 40 000 000. |
| --- | --- |

(10)

Lai gūtu iespējamo labumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, informācija būtu jāsniedz nekavējoties pēc to izdošanas, grozīšanas vai atjaunošanas un tāpēc būtu jānosaka regulāri informācijas paziņošanas intervāli. To pašu iemeslu dēļ ir lietderīgi paredzēt obligāto automātisko informācijas apmaiņu par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kuri izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā, kas sākās piecus gadus pirms šīs direktīvas piemērošanas dienas, un kuri vēl ir spēkā 2014. gada 1. janvārī. Tomēr saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem no šādas obligātas automātiskas informācijas apmaiņas varētu atbrīvot konkrētas personas vai personu grupas ar grupas kopējo gada neto apgrozījumu, kas ir mazāks par EUR 40 000 000.

| (11) | Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi saskaņā ar ļoti stingru nosacījumu kopumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas izslēgt divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu ar trešām valstīm, ievērojot spēkā esošus starptautiskus nolīgumus ar minētajām valstīm, kurās minēto nolīgumu noteikumi neļauj atklāt informāciju, kas saņemta saskaņā ar minēto nolīgumu, trešās personas valstij. Tomēr šādos gadījumos tā vietā būtu jāapmainās ar 8.a panta 6. punktā norādīto informāciju saistībā ar pieprasījumiem, kuru rezultātā tika izdotas minētās divpusējās vai daudzpusējās iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu. Tādēļ šādos gadījumos paziņojamajā informācijā būtu jāietver norāde, ka tā ir sniegta, pamatojoties uz šādu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(11)

Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi saskaņā ar ļoti stingru nosacījumu kopumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas izslēgt divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu ar trešām valstīm, ievērojot spēkā esošus starptautiskus nolīgumus ar minētajām valstīm, kurās minēto nolīgumu noteikumi neļauj atklāt informāciju, kas saņemta saskaņā ar minēto nolīgumu, trešās personas valstij. Tomēr šādos gadījumos tā vietā būtu jāapmainās ar 8.a panta 6. punktā norādīto informāciju saistībā ar pieprasījumiem, kuru rezultātā tika izdotas minētās divpusējās vai daudzpusējās iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu. Tādēļ šādos gadījumos paziņojamajā informācijā būtu jāietver norāde, ka tā ir sniegta, pamatojoties uz šādu pieprasījumu.

| (12) | Obligātajā automātiskajā informācijas apmaiņā par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu katrā gadījumā būtu jāietver paziņojums, kurā iekļauta noteikta visām dalībvalstīm pieejamas pamatinformācijas kopa. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu šādas informācijas paziņošanu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvā 2011/16/ES (iesaistot Administratīvās sadarbības komiteju nodokļu jautājumos), lai sagatavotu standarta veidlapu, kura jāizmanto informācijas apmaiņai. Minētā procedūra būtu arī jāizmanto, lai pieņemtu turpmākus praktiskus pasākumus informācijas apmaiņas īstenošanai, piemēram, tādu lingvistisko prasību noteikšanai, kuras tiktu piemērotas informācijas apmaiņai, izmantojot standarta veidlapu. |
| --- | --- |

(12)

Obligātajā automātiskajā informācijas apmaiņā par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu katrā gadījumā būtu jāietver paziņojums, kurā iekļauta noteikta visām dalībvalstīm pieejamas pamatinformācijas kopa. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu šādas informācijas paziņošanu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvā 2011/16/ES (iesaistot Administratīvās sadarbības komiteju nodokļu jautājumos), lai sagatavotu standarta veidlapu, kura jāizmanto informācijas apmaiņai. Minētā procedūra būtu arī jāizmanto, lai pieņemtu turpmākus praktiskus pasākumus informācijas apmaiņas īstenošanai, piemēram, tādu lingvistisko prasību noteikšanai, kuras tiktu piemērotas informācijas apmaiņai, izmantojot standarta veidlapu.

| (13) | Izstrādājot šādu standarta veidlapu obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai, būtu lietderīgi ņemt vērā darbu, ko veic ESAO Kaitnieciskas nodokļu prakses forumā, kur tiek izstrādāta standarta veidlapa informācijas apmaiņai saistībā ar Rīcības plānu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Ir arī lietderīgi cieši un koordinēti sadarboties ar ESAO un ne tikai saistībā ar šādas standarta veidlapas izstrādi obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai. Galīgajam mērķim vajadzētu būt vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visā pasaulē, kur Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma, popularizējot ideju par to, ka tādas informācijas klāstam par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, ar kuru automātiski apmainās, vajadzētu būt diezgan plašam. |
| --- | --- |

(13)

Izstrādājot šādu standarta veidlapu obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai, būtu lietderīgi ņemt vērā darbu, ko veic ESAO Kaitnieciskas nodokļu prakses forumā, kur tiek izstrādāta standarta veidlapa informācijas apmaiņai saistībā ar Rīcības plānu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Ir arī lietderīgi cieši un koordinēti sadarboties ar ESAO un ne tikai saistībā ar šādas standarta veidlapas izstrādi obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai. Galīgajam mērķim vajadzētu būt vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visā pasaulē, kur Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma, popularizējot ideju par to, ka tādas informācijas klāstam par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, ar kuru automātiski apmainās, vajadzētu būt diezgan plašam.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar pamatinformāciju, un ierobežots pamatinformācijas kopums būtu jāpaziņo arī Komisijai. Tas ļautu Komisijai jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt obligātās automātiskās informācijas apmaiņas faktisko piemērošanu attiecībā uz iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu. Tomēr informāciju, ko saņem Komisija, nevajadzētu lietot nekādiem citiem mērķiem. Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par jebkura veida valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar pamatinformāciju, un ierobežots pamatinformācijas kopums būtu jāpaziņo arī Komisijai. Tas ļautu Komisijai jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt obligātās automātiskās informācijas apmaiņas faktisko piemērošanu attiecībā uz iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu. Tomēr informāciju, ko saņem Komisija, nevajadzētu lietot nekādiem citiem mērķiem. Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par jebkura veida valsts atbalstu.

| (15) | Atsauksmes, kuras saņēmēja dalībvalsts sniedz informācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir nepieciešams elements efektīvas automātiskās informācijas apmaiņas sistēmas darbībā. Tādēļ ir lietderīgi uzsvērt, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm vienreiz gadā būtu jāsūta atsauksmes par automātisku informācijas apmaiņu pārējām attiecīgajām dalībvalstīm. Praksē šīs obligātās atsauksmes būtu jāsūta, par to divpusēji vienojoties. |
| --- | --- |

(15)

Atsauksmes, kuras saņēmēja dalībvalsts sniedz informācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir nepieciešams elements efektīvas automātiskās informācijas apmaiņas sistēmas darbībā. Tādēļ ir lietderīgi uzsvērt, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm vienreiz gadā būtu jāsūta atsauksmes par automātisku informācijas apmaiņu pārējām attiecīgajām dalībvalstīm. Praksē šīs obligātās atsauksmes būtu jāsūta, par to divpusēji vienojoties.

| (16) | Vajadzības gadījumā, ņemot vērā obligātās automātiskās informācijas apmaiņas posmu saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstij vajadzētu būt iespējai atsaukties uz Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, lai no dalībvalsts, kas izdevusi nolēmumus vai vienošanās, saņemtu papildu informāciju, tostarp pilnu tekstu, kurā atspoguļoti iepriekšēji pārrobežu nolēmumi vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(16)

Vajadzības gadījumā, ņemot vērā obligātās automātiskās informācijas apmaiņas posmu saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstij vajadzētu būt iespējai atsaukties uz Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, lai no dalībvalsts, kas izdevusi nolēmumus vai vienošanās, saņemtu papildu informāciju, tostarp pilnu tekstu, kurā atspoguļoti iepriekšēji pārrobežu nolēmumi vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu.

| (17) | Ir lietderīgi atgādināt, ka Direktīvas 2011/16/ES 21. panta 4. punkts reglamentē valodu un tulkošanas prasības, kuras attiecas uz sadarbības pieprasījumu, tostarp paziņojuma pieprasījumu, un pievienotajiem dokumentiem. Minētais noteikums būtu jāpiemēro arī gadījumos, ja dalībvalsts pieprasa papildu informāciju, ņemot vērā posmu, kurā atrodas obligātās automātiskās pamatinformācijas apmaiņa par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(17)

Ir lietderīgi atgādināt, ka Direktīvas 2011/16/ES 21. panta 4. punkts reglamentē valodu un tulkošanas prasības, kuras attiecas uz sadarbības pieprasījumu, tostarp paziņojuma pieprasījumu, un pievienotajiem dokumentiem. Minētais noteikums būtu jāpiemēro arī gadījumos, ja dalībvalsts pieprasa papildu informāciju, ņemot vērā posmu, kurā atrodas obligātās automātiskās pamatinformācijas apmaiņa par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu.

| (18) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, kas vajadzīgi, lai likvidētu visus šķēršļus, kas varētu kavēt efektīvu un iespējami plašu obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, kas vajadzīgi, lai likvidētu visus šķēršļus, kas varētu kavēt efektīvu un iespējami plašu obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu.

| (19) | Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu, atvieglotu informācijas apmaiņu un novērstu to, ka katrai dalībvalstij atsevišķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas paredzēta, lai uzglabātu informāciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centrāla direktorija izveidi, kurš ir pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai un kurā dalībvalstis varētu augšupielādēt un glabāt informāciju tā vietā, lai apmainītos ar minēto informāciju, izmantojot drošu e-pasta sistēmu. Komisija saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 26. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šādu direktoriju. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu, atvieglotu informācijas apmaiņu un novērstu to, ka katrai dalībvalstij atsevišķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas paredzēta, lai uzglabātu informāciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centrāla direktorija izveidi, kurš ir pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai un kurā dalībvalstis varētu augšupielādēt un glabāt informāciju tā vietā, lai apmainītos ar minēto informāciju, izmantojot drošu e-pasta sistēmu. Komisija saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 26. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šādu direktoriju.

| (20) | Ņemot vērā to pārmaiņu veidu un apjomu, kas ieviesti ar Padomes Direktīvu 2014/107/ES (5) un šo direktīvu, būtu jāpagarina saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES iesniedzamās informācijas, statistikas un ziņojumu iesniegšanas termiņš. Šādam pagarinājumam būtu jānodrošina, ka informācijā, kas jāiesniedz, var atspoguļot pieredzi, kas izriet no minētajām pārmaiņām. Pagarinājumam būtu jāattiecas gan uz statistiku, gan citu informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz pirms 2018. gada 1. janvāra, gan uz ziņojumu un attiecīgā gadījumā – uz priekšlikumu, kas Komisijai jāiesniedz pirms 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to pārmaiņu veidu un apjomu, kas ieviesti ar Padomes Direktīvu 2014/107/ES (5) un šo direktīvu, būtu jāpagarina saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES iesniedzamās informācijas, statistikas un ziņojumu iesniegšanas termiņš. Šādam pagarinājumam būtu jānodrošina, ka informācijā, kas jāiesniedz, var atspoguļot pieredzi, kas izriet no minētajām pārmaiņām. Pagarinājumam būtu jāattiecas gan uz statistiku, gan citu informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz pirms 2018. gada 1. janvāra, gan uz ziņojumu un attiecīgā gadījumā – uz priekšlikumu, kas Komisijai jāiesniedz pirms 2019. gada 1. janvāra.

| (21) | Spēkā esošie noteikumi par konfidencialitāti būtu jāgroza, lai atspoguļotu obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu, ietverot tajā arī iepriekšējus pārrobežu nolēmumus un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(21)

Spēkā esošie noteikumi par konfidencialitāti būtu jāgroza, lai atspoguļotu obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu, ietverot tajā arī iepriekšējus pārrobežu nolēmumus un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu.

| (22) | Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši ar šo direktīvu tiecas nodrošināt, lai tiktu pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvība. |
| --- | --- |

(22)

Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši ar šo direktīvu tiecas nodrošināt, lai tiktu pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvība.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet vienādības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet vienādības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Tādēļ Direktīva 2011/16/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ Direktīva 2011/16/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2011/16/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 9. punktu aizstāj ar šādu:






  “9) | “automātiska apmaiņa” ir:






  a) | direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta vajadzībām – iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos. Direktīvas 8. panta 1. punkta vajadzībām atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9)

“automātiska apmaiņa” ir:

a)

direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta vajadzībām – iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos. Direktīvas 8. panta 1. punkta vajadzībām atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām;

| b) | direktīvas 8. panta 3.a punkta vajadzībām – iepriekš noteiktas informācijas par rezidentiem citās dalībvalstīs sistemātiska paziņošana attiecīgajai rezidences vietas dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos. Direktīvas 8. panta 3.a un 7.a punkta, 21. panta 2. punkta un 25. panta 2. un 3. punkta kontekstā jebkuram ar lielo sākuma burtu rakstītajam terminam ir tāda nozīme, kāda tam piešķirta saskaņā ar I pielikumā iekļautajām definīcijām; |
| --- | --- |

b)

direktīvas 8. panta 3.a punkta vajadzībām – iepriekš noteiktas informācijas par rezidentiem citās dalībvalstīs sistemātiska paziņošana attiecīgajai rezidences vietas dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos. Direktīvas 8. panta 3.a un 7.a punkta, 21. panta 2. punkta un 25. panta 2. un 3. punkta kontekstā jebkuram ar lielo sākuma burtu rakstītajam terminam ir tāda nozīme, kāda tam piešķirta saskaņā ar I pielikumā iekļautajām definīcijām;

| c) | šīs direktīvas visu citu noteikumu vajadzībām, izņemot 8. panta 1. un 3.a punktu un 8.a pantu, – tādas iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana, kas sniegta saskaņā ar šā punkta a) un b) apakšpunktu;”; |
| --- | --- |

c)

šīs direktīvas visu citu noteikumu vajadzībām, izņemot 8. panta 1. un 3.a punktu un 8.a pantu, – tādas iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana, kas sniegta saskaņā ar šā punkta a) un b) apakšpunktu;”;

| b) | pievieno šādus punktus:






  “14) | “iepriekšējs pārrobežu nolēmums” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai rīcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdots, grozīts vai atjaunots saistībā ar nodokļu revīziju, un kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | to ir izdevusi, grozījusi vai atjaunojusi dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde, vai dalībvalsts teritoriālas vai administratīvas apakšvienības, tostarp vietējās iestādes, vai tas ir izdots, grozīts vai atjaunots to vārdā – neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“14)

“iepriekšējs pārrobežu nolēmums” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai rīcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdots, grozīts vai atjaunots saistībā ar nodokļu revīziju, un kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

to ir izdevusi, grozījusi vai atjaunojusi dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde, vai dalībvalsts teritoriālas vai administratīvas apakšvienības, tostarp vietējās iestādes, vai tas ir izdots, grozīts vai atjaunots to vārdā – neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto;

| b) | tas ir izdots, grozīts vai atjaunots konkrētai personai vai personu grupai, un minētā persona vai personu grupa uz to ir tiesīga paļauties; |
| --- | --- |

b)

tas ir izdots, grozīts vai atjaunots konkrētai personai vai personu grupai, un minētā persona vai personu grupa uz to ir tiesīga paļauties;

| c) | tas attiecas uz tāda juridiska vai administratīva noteikuma interpretāciju vai piemērošanu, kas attiecas uz to valsts tiesību aktu īstenošanu vai izpildi, kuri ir saistīti ar dalībvalsts nodokļiem vai dalībvalsts teritoriālu vai administratīvu apakšvienību, tostarp vietējo iestāžu, nodokļiem; |
| --- | --- |

c)

tas attiecas uz tāda juridiska vai administratīva noteikuma interpretāciju vai piemērošanu, kas attiecas uz to valsts tiesību aktu īstenošanu vai izpildi, kuri ir saistīti ar dalībvalsts nodokļiem vai dalībvalsts teritoriālu vai administratīvu apakšvienību, tostarp vietējo iestāžu, nodokļiem;

| d) | tas ir saistīts ar pārrobežu darījumu vai ar jautājumu par to, vai darbības, ko veic vai neveic persona citā jurisdikcijā, rada pastāvīgu pārstāvniecību; un |
| --- | --- |

d)

tas ir saistīts ar pārrobežu darījumu vai ar jautājumu par to, vai darbības, ko veic vai neveic persona citā jurisdikcijā, rada pastāvīgu pārstāvniecību; un

| e) | tas ir sagatavots, pirms tiek veikti tie darījumi vai darbības citā jurisdikcijā, kas potenciāli rada pastāvīgu pārstāvniecību, vai pirms tiek iesniegta nodokļu deklarācija par laikposmu, kurā notika darījums vai darījumu virkne, vai darbības.
  Pārrobežu darījums var ietvert (bet neaprobežojas tikai ar to) ieguldījumu veikšanu, preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finansējuma nodrošināšanu vai materiālo vai nemateriālo aktīvu izmantošanu, un tajā nav noteikti jābūt tieši iesaistītai personai, kas saņem iepriekšējo pārrobežu nolēmumu; |
| --- | --- |

e)

tas ir sagatavots, pirms tiek veikti tie darījumi vai darbības citā jurisdikcijā, kas potenciāli rada pastāvīgu pārstāvniecību, vai pirms tiek iesniegta nodokļu deklarācija par laikposmu, kurā notika darījums vai darījumu virkne, vai darbības.

Pārrobežu darījums var ietvert (bet neaprobežojas tikai ar to) ieguldījumu veikšanu, preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finansējuma nodrošināšanu vai materiālo vai nemateriālo aktīvu izmantošanu, un tajā nav noteikti jābūt tieši iesaistītai personai, kas saņem iepriekšējo pārrobežu nolēmumu;

| 15) | “iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai rīcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota, grozīta vai atjaunota saistībā ar nodokļu revīziju, un kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | to ir izdevušas, grozījušas vai atjaunojušas vienas vai vairāku dalībvalstu valdības vai nodokļu iestādes, tostarp jebkura to teritoriāla vai administratīva apakšvienība, tostarp vietējās iestādes, vai tā ir izdota, grozīta vai atjaunota to vārdā – neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto; |
| --- | --- | --- |

15)

“iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai rīcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota, grozīta vai atjaunota saistībā ar nodokļu revīziju, un kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

to ir izdevušas, grozījušas vai atjaunojušas vienas vai vairāku dalībvalstu valdības vai nodokļu iestādes, tostarp jebkura to teritoriāla vai administratīva apakšvienība, tostarp vietējās iestādes, vai tā ir izdota, grozīta vai atjaunota to vārdā – neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto;

| b) | tā ir izdota, grozīta vai atjaunota konkrētai personai vai personu grupai, un minētā persona vai personu grupa uz to ir tiesīga paļauties; un |
| --- | --- |

b)

tā ir izdota, grozīta vai atjaunota konkrētai personai vai personu grupai, un minētā persona vai personu grupa uz to ir tiesīga paļauties; un

| c) | pirms pārrobežu darījumu veikšanas starp saistītiem uzņēmumiem ar to nosaka pienācīgu kritēriju kopumu saistībā ar transfertcenu noteikšanu minētajiem darījumiem vai nosaka peļņas attiecināšanu uz pastāvīgo pārstāvniecību.
  Uzņēmumi ir saistīti uzņēmumi, ja viens uzņēmums tieši vai netieši piedalās cita uzņēmuma vadībā, kontrolē vai kapitālā vai vienas un tās pašas personas tieši vai netieši piedalās uzņēmumu vadībā, kontrolē vai kapitālā.
  Transfertcenas ir cenas, par kurām uzņēmums pārved materiālo un nemateriālo īpašumu vai sniedz pakalpojumus saistītiem uzņēmumiem, un “transfertcenas noteikšana” ir atbilstīgi jāinterpretē; |
| --- | --- |

c)

pirms pārrobežu darījumu veikšanas starp saistītiem uzņēmumiem ar to nosaka pienācīgu kritēriju kopumu saistībā ar transfertcenu noteikšanu minētajiem darījumiem vai nosaka peļņas attiecināšanu uz pastāvīgo pārstāvniecību.

Uzņēmumi ir saistīti uzņēmumi, ja viens uzņēmums tieši vai netieši piedalās cita uzņēmuma vadībā, kontrolē vai kapitālā vai vienas un tās pašas personas tieši vai netieši piedalās uzņēmumu vadībā, kontrolē vai kapitālā.

Transfertcenas ir cenas, par kurām uzņēmums pārved materiālo un nemateriālo īpašumu vai sniedz pakalpojumus saistītiem uzņēmumiem, un “transfertcenas noteikšana” ir atbilstīgi jāinterpretē;

| 16) | piemērojot 14. punktu, “pārrobežu darījums” ir darījums vai darījumu virkne, ja:






  a) | ne visas darījuma vai darījumu virknes puses ir rezidenti nodokļu vajadzībām dalībvalstī, kura izdod, groza vai atjauno iepriekšējo pārrobežu nolēmumu; |
| --- | --- | --- |

16)

piemērojot 14. punktu, “pārrobežu darījums” ir darījums vai darījumu virkne, ja:

a)

ne visas darījuma vai darījumu virknes puses ir rezidenti nodokļu vajadzībām dalībvalstī, kura izdod, groza vai atjauno iepriekšējo pārrobežu nolēmumu;

| b) | darījuma vai darījumu virknes jebkura puse vienlaikus ir rezidents nodokļu vajadzībām vairāk nekā vienā jurisdikcijā; |
| --- | --- |

b)

darījuma vai darījumu virknes jebkura puse vienlaikus ir rezidents nodokļu vajadzībām vairāk nekā vienā jurisdikcijā;

| c) | viena no darījuma vai darījumu virknes pusēm veic darījumdarbību citā jurisdikcijā, izmantojot pastāvīgo pārstāvniecību, un darījums vai darījumu virkne veido daļu vai visu pastāvīgās pārstāvniecības darījumdarbību. Pārrobežu darījumā vai darījumu virknē ir ietvertas arī vienošanās, ko persona ir noslēgusi attiecībā uz tādu darījumdarbību citā jurisdikcijā, kuru minētā persona veic ar pastāvīgas uzņēmējdarbības vietas starpniecību; vai |
| --- | --- |

c)

viena no darījuma vai darījumu virknes pusēm veic darījumdarbību citā jurisdikcijā, izmantojot pastāvīgo pārstāvniecību, un darījums vai darījumu virkne veido daļu vai visu pastāvīgās pārstāvniecības darījumdarbību. Pārrobežu darījumā vai darījumu virknē ir ietvertas arī vienošanās, ko persona ir noslēgusi attiecībā uz tādu darījumdarbību citā jurisdikcijā, kuru minētā persona veic ar pastāvīgas uzņēmējdarbības vietas starpniecību; vai

| d) | šādiem darījumiem vai darījumu virknēm ir pārrobežu ietekme. |
| --- | --- |

d)

šādiem darījumiem vai darījumu virknēm ir pārrobežu ietekme.

Piemērojot 15. punktu, “pārrobežu darījums” ir darījums vai darījumu virkne, kurā iesaistīti saistītie uzņēmumi, no kuriem ne visi ir rezidenti nodokļu vajadzībām vienā jurisdikcijā, vai ja darījumam vai darījumu virknēm ir pārrobežu ietekme;

| 17) | piemērojot 15. un 16. punktu, “uzņēmums” ir jebkāda veida darījumdarbības veikšana.”; |
| --- | --- |

17)

piemērojot 15. un 16. punktu, “uzņēmums” ir jebkāda veida darījumdarbības veikšana.”;

| 2) | direktīvas 8. pantā svītro 4. un 5. punktu; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 8. pantā svītro 4. un 5. punktu;

| 3) | pievieno šādus pantus:
  “8.a pants
  Obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu darbības joma un nosacījumi
  1.   Ja iepriekšējs pārrobežu nolēmums vai iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu ir izdota, grozīta vai atjaunota pēc 2016. gada 31. decembra, dalībvalsts kompetentā iestāde, veicot automātisku apmaiņu, saskaņā ar piemērojamiem praktiskiem pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 21. pantu, par to informē visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī Eiropas Komisiju – ar ierobežojumiem, kas izklāstīti šā panta 8. punktā.
  2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar piemērojamiem praktiskiem pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 21. pantu, turklāt informē visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī Eiropas Komisiju – ar ierobežojumiem, kas izklāstīti šā panta 8. punktā, par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kuri izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā, kas sākas piecus gadus pirms 2017. gada 1. janvāra.
  Ja iepriekšēji pārrobežu nolēmumi un iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu ir izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, šāda informācijas paziņošana notiek saskaņā ar nosacījumu, ka tie joprojām bija spēkā 2014. gada 1. janvārī.
  Ja iepriekšēji pārrobežu nolēmumi un iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu ir izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, šāda informācijas paziņošana notiek neatkarīgi no tā, vai tie vēl ir spēkā.
  Dalībvalstis no šajā punktā minētās paziņojamās informācijas var izslēgt informāciju par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas pirms 2016. gada 1. aprīļa izdoti, grozīti vai atjaunoti konkrētai personai vai personu grupai, izņemot tos, kas veic galvenokārt finanšu vai ieguldījumu darbības, ar grupas kopējo gada neto apgrozījumu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (6) 2. panta 5. punktā, kas ir mazāks par EUR 40 000 000 (vai ekvivalentu summu jebkurā citā valūtā) tajā fiskālajā gadā, kas ir pirms gada, kad iepriekšēji pārrobežu nolēmumi un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu ir izdotas, grozītas vai atjaunotas.
  3.   Divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu ar trešām valstīm ir izslēgtas no automātiskas informācijas apmaiņas jomas saskaņā ar šo pantu, ja starptautiskais nodokļu nolīgums, saskaņā ar kuru ir noslēgta iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu, par to neļauj atklāt informāciju trešām personām. Ar šādu divpusēju vai daudzpusēju iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu apmainās saskaņā ar 9. pantu, ja starptautiskais nodokļu nolīgums, saskaņā ar kuru ir noslēgta iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu, ļauj par to atklāt informāciju un trešās valsts kompetentā iestāde dod atļauju atklāt informāciju.
  Tomēr, ja divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu tiktu izslēgtas no automātiskās informācijas apmaiņas saskaņā ar šā punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ar šā panta 6. punktā norādīto informāciju, kas minēta pieprasījumā, kura rezultātā ir izdota šāda divpusēja vai daudzpusēja iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu, tā vietā apmainās saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.
  4.   Panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs pārrobežu nolēmums attiecas tikai uz vienas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām.
  5.   Informācijas apmaiņa notiek šādi:






  a) | attiecībā uz informāciju, ar ko apmainās, ievērojot 1. punktu, – trīs mēnešos pēc tā kalendārā gada puses beigām, kurā iepriekšējie pārrobežu nolēmumi vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu ir izdotas, grozītas vai atjaunotas; |
| --- | --- | --- |

3)

pievieno šādus pantus:

“8.a pants

Obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu darbības joma un nosacījumi

1.   Ja iepriekšējs pārrobežu nolēmums vai iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu ir izdota, grozīta vai atjaunota pēc 2016. gada 31. decembra, dalībvalsts kompetentā iestāde, veicot automātisku apmaiņu, saskaņā ar piemērojamiem praktiskiem pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 21. pantu, par to informē visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī Eiropas Komisiju – ar ierobežojumiem, kas izklāstīti šā panta 8. punktā.

2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar piemērojamiem praktiskiem pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 21. pantu, turklāt informē visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī Eiropas Komisiju – ar ierobežojumiem, kas izklāstīti šā panta 8. punktā, par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kuri izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā, kas sākas piecus gadus pirms 2017. gada 1. janvāra.

Ja iepriekšēji pārrobežu nolēmumi un iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu ir izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, šāda informācijas paziņošana notiek saskaņā ar nosacījumu, ka tie joprojām bija spēkā 2014. gada 1. janvārī.

Ja iepriekšēji pārrobežu nolēmumi un iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu ir izdoti, grozīti vai atjaunoti laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, šāda informācijas paziņošana notiek neatkarīgi no tā, vai tie vēl ir spēkā.

Dalībvalstis no šajā punktā minētās paziņojamās informācijas var izslēgt informāciju par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas pirms 2016. gada 1. aprīļa izdoti, grozīti vai atjaunoti konkrētai personai vai personu grupai, izņemot tos, kas veic galvenokārt finanšu vai ieguldījumu darbības, ar grupas kopējo gada neto apgrozījumu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (6) 2. panta 5. punktā, kas ir mazāks par EUR 40 000 000 (vai ekvivalentu summu jebkurā citā valūtā) tajā fiskālajā gadā, kas ir pirms gada, kad iepriekšēji pārrobežu nolēmumi un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu ir izdotas, grozītas vai atjaunotas.

3.   Divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu ar trešām valstīm ir izslēgtas no automātiskas informācijas apmaiņas jomas saskaņā ar šo pantu, ja starptautiskais nodokļu nolīgums, saskaņā ar kuru ir noslēgta iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu, par to neļauj atklāt informāciju trešām personām. Ar šādu divpusēju vai daudzpusēju iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu apmainās saskaņā ar 9. pantu, ja starptautiskais nodokļu nolīgums, saskaņā ar kuru ir noslēgta iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu, ļauj par to atklāt informāciju un trešās valsts kompetentā iestāde dod atļauju atklāt informāciju.

Tomēr, ja divpusējas vai daudzpusējas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu tiktu izslēgtas no automātiskās informācijas apmaiņas saskaņā ar šā punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ar šā panta 6. punktā norādīto informāciju, kas minēta pieprasījumā, kura rezultātā ir izdota šāda divpusēja vai daudzpusēja iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu, tā vietā apmainās saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.

4.   Panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs pārrobežu nolēmums attiecas tikai uz vienas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām.

5.   Informācijas apmaiņa notiek šādi:

a)

attiecībā uz informāciju, ar ko apmainās, ievērojot 1. punktu, – trīs mēnešos pēc tā kalendārā gada puses beigām, kurā iepriekšējie pārrobežu nolēmumi vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu ir izdotas, grozītas vai atjaunotas;

| b) | attiecībā uz informāciju, ar ko apmainās, ievērojot 2. punktu, – pirms 2018. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz informāciju, ar ko apmainās, ievērojot 2. punktu, – pirms 2018. gada 1. janvāra.

6.   Informācijā, kas dalībvalstij jāpaziņo, ievērojot šā panta 1. un 2. punktu, ietver šādus datus:

| a) | tādas personas, kas nav fiziska persona, identifikācija un – attiecīgā gadījumā – personu grupas, pie kuras tā pieder, identifikācija; |
| --- | --- |

a)

tādas personas, kas nav fiziska persona, identifikācija un – attiecīgā gadījumā – personu grupas, pie kuras tā pieder, identifikācija;

| b) | kopsavilkums par iepriekšējo pārrobežu nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu saturu, tostarp apraksts par attiecīgo darījumdarbību vai darījumiem, vai darījumu virkni, ko sniedz abstraktā veidā, neizraisot komercnoslēpuma, rūpnieciska vai dienesta noslēpuma vai komercprocesa atklāšanu, vai tādas informācijas atklāšanu, kura būtu pretrunā sabiedriskajai kārtībai; |
| --- | --- |

b)

kopsavilkums par iepriekšējo pārrobežu nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu saturu, tostarp apraksts par attiecīgo darījumdarbību vai darījumiem, vai darījumu virkni, ko sniedz abstraktā veidā, neizraisot komercnoslēpuma, rūpnieciska vai dienesta noslēpuma vai komercprocesa atklāšanu, vai tādas informācijas atklāšanu, kura būtu pretrunā sabiedriskajai kārtībai;

| c) | iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu izdošanas, grozīšanas vai atjaunošanas datumi; |
| --- | --- |

c)

iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu izdošanas, grozīšanas vai atjaunošanas datumi;

| d) | iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu derīguma termiņa sākuma datums, ja tāds ir norādīts; |
| --- | --- |

d)

iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu derīguma termiņa sākuma datums, ja tāds ir norādīts;

| e) | iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu derīguma termiņa beigu datums, ja tāds ir norādīts; |
| --- | --- |

e)

iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu derīguma termiņa beigu datums, ja tāds ir norādīts;

| f) | iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu veids; |
| --- | --- |

f)

iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu veids;

| g) | iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu darījuma vai darījumu virknes apjoms, ja šāds apjoms ir norādīts iepriekšējā pārrobežu nolēmumā vai ar iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu; |
| --- | --- |

g)

iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu darījuma vai darījumu virknes apjoms, ja šāds apjoms ir norādīts iepriekšējā pārrobežu nolēmumā vai ar iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu;

| h) | to kritēriju kopas apraksts, kas izmantoti transfertcenas noteikšanā vai pašā transfertcenā, ja ir iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu; |
| --- | --- |

h)

to kritēriju kopas apraksts, kas izmantoti transfertcenas noteikšanā vai pašā transfertcenā, ja ir iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu;

| i) | tās metodes identifikācija, kas izmantota transfertcenas noteikšanā vai pašā transfertcenā, ja ir iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu; |
| --- | --- |

i)

tās metodes identifikācija, kas izmantota transfertcenas noteikšanā vai pašā transfertcenā, ja ir iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu;

| j) | to pārējo dalībvalstu identifikācija, ja tādas ir, kuras varētu skart iepriekšējais pārrobežu nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu; |
| --- | --- |

j)

to pārējo dalībvalstu identifikācija, ja tādas ir, kuras varētu skart iepriekšējais pārrobežu nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu;

| k) | jebkuras personas, kas nav fiziska persona, identifikācija citās dalībvalstīs, ja tādas ir, kuras varētu ietekmēt iepriekšējais pārrobežu nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu (norādot, ar kurām dalībvalstīm ietekmētās personas ir saistītas); |
| --- | --- |

k)

jebkuras personas, kas nav fiziska persona, identifikācija citās dalībvalstīs, ja tādas ir, kuras varētu ietekmēt iepriekšējais pārrobežu nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu (norādot, ar kurām dalībvalstīm ietekmētās personas ir saistītas);

| l) | norāde par to, vai paziņotās informācijas pamatā ir iepriekšējais pārrobežu nolēmums vai pati iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu, vai pieprasījums, kas minēts šā panta 3. punkta otrajā daļā. |
| --- | --- |

l)

norāde par to, vai paziņotās informācijas pamatā ir iepriekšējais pārrobežu nolēmums vai pati iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu, vai pieprasījums, kas minēts šā panta 3. punkta otrajā daļā.

7.   Lai veicinātu šā panta 6. punktā minētās informācijas apmaiņu, Komisija pieņem praktiskus pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu šā panta 6. punktā minētās informācijas paziņošanu kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.

8.   Informāciju, kas noteikta saskaņā ar šā panta 6. punkta a), b), h) un k) apakšpunktu, neziņo Eiropas Komisijai.

9.   To attiecīgo dalībvalstu kompetentā iestāde, kuras noteiktas saskaņā ar 6. punkta j) apakšpunktu, nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņās darbdienās pēc saņemšanas, ja iespējams – elektroniski, apstiprina informācijas saņemšanu kompetentajai iestādei, kas sniegusi informāciju. Šo pasākumu piemēro līdz brīdim, kad sāk darboties 21. panta 5. punktā minētais direktorijs.

10.   Dalībvalstis – saskaņā ar 5. pantu un ņemot vērā 21. panta 4. punktu – var pieprasīt papildu informāciju, tostarp iepriekšējā nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu pilnu tekstu.

8.b pants

Statistika par automātisko apmaiņu

1.   Dalībvalstis pirms 2018. gada 1. janvāra reizi gadā iesniedz Komisijai statistiku par automātiskās apmaiņas apjomu saskaņā ar 8. un 8.a pantu un, ciktāl iespējams, informāciju par administratīvām un citām attiecīgām izmaksām un ieguvumiem, kas saistīti ar notikušo apmaiņu un visām iespējamām izmaiņām gan attiecībā uz nodokļu administrācijām, gan trešām personām.

2.   Komisija pirms 2019. gada 1. janvāra iesniedz ziņojumu, kurā sniedz pārskatu un novērtējumu par statistiku un informāciju, kas saskaņā ar 1. punktu saņemta par tādiem jautājumiem kā automātiskās informācijas apmaiņas administratīvās un citas attiecīgās izmaksas un ieguvumi, kā arī par saistītajiem praktiskajiem aspektiem. Komisija vajadzības gadījumā iesniedz Padomei priekšlikumu attiecībā uz 8. panta 1. punktā norādītajām kategorijām un nosacījumiem, tostarp nosacījumu, ka ir jābūt pieejamai informācijai par citu dalībvalstu rezidentiem, vai 8. panta 3.a punktā minētajiem posteņiem, vai attiecībā uz abiem šiem jautājumiem.

Izskatot Komisijas iesniegto priekšlikumu, Padome izvērtē iespējas turpmāk stiprināt automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti un darbību un paaugstināt attiecīgās prasības, lai paredzētu, ka:

| a) | izmantojot automātisko informācijas apmaiņu, katras dalībvalsts kompetentā iestāde par taksācijas periodiem, sākot no 2019. gada 1. janvāra, paziņo jebkuras citas dalībvalsts kompetentajai iestādei informāciju attiecībā uz minētās citas dalībvalsts rezidentiem par visām 8. panta 1. punktā norādītajām ienākumu un kapitāla kategorijām, kā tās saprot saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura paziņo šo informāciju; un |
| --- | --- |

a)

izmantojot automātisko informācijas apmaiņu, katras dalībvalsts kompetentā iestāde par taksācijas periodiem, sākot no 2019. gada 1. janvāra, paziņo jebkuras citas dalībvalsts kompetentajai iestādei informāciju attiecībā uz minētās citas dalībvalsts rezidentiem par visām 8. panta 1. punktā norādītajām ienākumu un kapitāla kategorijām, kā tās saprot saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura paziņo šo informāciju; un

| b) | 8. panta 1. un 3.a punktā ietverto kategoriju un posteņu uzskaitījumu var paplašināt, iekļaujot tajā citas kategorijas un posteņus, tostarp autoratlīdzības. |
| --- | --- |

b)

8. panta 1. un 3.a punktā ietverto kategoriju un posteņu uzskaitījumu var paplašināt, iekļaujot tajā citas kategorijas un posteņus, tostarp autoratlīdzības.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).”;"

| 4) | direktīvas 20. pantam pievieno šādu punktu:
  “5.   Komisija pirms 2017. gada 1. janvāra pieņem standarta veidlapu, tostarp valodu lietojuma kārtību, saskaņā ar 26. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, ievērojot 8.a pantu, veic, izmantojot standarta veidlapu. Šāda standarta veidlapa nepārsniedz 8.a panta 6. punktā minētos informācijas apmaiņas elementus un citas saistītas jomas, kas saistītas ar šiem elementiem un vajadzīgas, lai sasniegtu 8.a panta mērķus.
  Pirmajā daļā minētā valodu lietojuma kārtība neliedz dalībvalstīm paziņot 8.a pantā minēto informāciju jebkurā Savienības oficiālajā un darba valodā. Tomēr minētā valodu lietojuma kārtība var paredzēt, ka šādas informācijas pamatelementi tiek nosūtīti arī citā Savienības oficiālajā un darba valodā.”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 20. pantam pievieno šādu punktu:

“5.   Komisija pirms 2017. gada 1. janvāra pieņem standarta veidlapu, tostarp valodu lietojuma kārtību, saskaņā ar 26. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, ievērojot 8.a pantu, veic, izmantojot standarta veidlapu. Šāda standarta veidlapa nepārsniedz 8.a panta 6. punktā minētos informācijas apmaiņas elementus un citas saistītas jomas, kas saistītas ar šiem elementiem un vajadzīgas, lai sasniegtu 8.a panta mērķus.

Pirmajā daļā minētā valodu lietojuma kārtība neliedz dalībvalstīm paziņot 8.a pantā minēto informāciju jebkurā Savienības oficiālajā un darba valodā. Tomēr minētā valodu lietojuma kārtība var paredzēt, ka šādas informācijas pamatelementi tiek nosūtīti arī citā Savienības oficiālajā un darba valodā.”;

| 5) | direktīvas 21. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Noteiktā kārtībā Komisijas Drošības akreditācijas iestādes pienācīgi akreditētas personas minētajai informācijai drīkst piekļūt tikai tiktāl, cik tas ir vajadzīgs 5. punktā minētā direktorija un CCN tīkla apkopei, uzturēšanai un pilnveidošanai.”; |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 21. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Noteiktā kārtībā Komisijas Drošības akreditācijas iestādes pienācīgi akreditētas personas minētajai informācijai drīkst piekļūt tikai tiktāl, cik tas ir vajadzīgs 5. punktā minētā direktorija un CCN tīkla apkopei, uzturēšanai un pilnveidošanai.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “5.   Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim izveido dalībvalstu drošu centrālo direktoriju administratīvai sadarbībai nodokļu jomā, kurā reģistrē informāciju, kas jāsniedz saistībā ar 8.a panta 1. un 2. punktu, lai īstenotu minētajos punktos paredzēto automātisko apmaiņu, un nodrošina tam tehnisku un apgādes atbalstu. Visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pieejama informācija, kas reģistrēta minētajā direktorijā. Komisijai arī ir pieejama informācija, kas reģistrēta minētajā direktorijā, tomēr saskaņā ar ierobežojumiem, kuri noteikti 8.a panta 8. punktā. Komisija pieņem vajadzīgos praktiskos pasākumus saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.
  Kamēr minētais drošais centrālais direktorijs vēl nedarbojas, 8.a panta 1. un 2. punktā paredzēto automātisko apmaiņu veic saskaņā ar šā panta 1. punktu un piemērojamiem praktiskajiem pasākumiem.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim izveido dalībvalstu drošu centrālo direktoriju administratīvai sadarbībai nodokļu jomā, kurā reģistrē informāciju, kas jāsniedz saistībā ar 8.a panta 1. un 2. punktu, lai īstenotu minētajos punktos paredzēto automātisko apmaiņu, un nodrošina tam tehnisku un apgādes atbalstu. Visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pieejama informācija, kas reģistrēta minētajā direktorijā. Komisijai arī ir pieejama informācija, kas reģistrēta minētajā direktorijā, tomēr saskaņā ar ierobežojumiem, kuri noteikti 8.a panta 8. punktā. Komisija pieņem vajadzīgos praktiskos pasākumus saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

Kamēr minētais drošais centrālais direktorijs vēl nedarbojas, 8.a panta 1. un 2. punktā paredzēto automātisko apmaiņu veic saskaņā ar šā panta 1. punktu un piemērojamiem praktiskajiem pasākumiem.”;

| 6) | direktīvas 23. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis nosūta Komisijai 8. un 8.a pantā minētās automātiskās informācijas apmaiņas efektivitātes ikgadēju izvērtējumu, kā arī sasniegtos praktiskos rezultātus. Minētā ikgadējā izvērtējuma paziņošanas formu un nosacījumus saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka Komisija.”; |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 23. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis nosūta Komisijai 8. un 8.a pantā minētās automātiskās informācijas apmaiņas efektivitātes ikgadēju izvērtējumu, kā arī sasniegtos praktiskos rezultātus. Minētā ikgadējā izvērtējuma paziņošanas formu un nosacījumus saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka Komisija.”;

| b) | panta 5. un 6. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 5. un 6. punktu svītro;

| 7) | direktīvai pievieno šādu pantu:
  “23.a pants
  Informācijas konfidencialitāte
  1.   Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai paziņota, ievērojot šo direktīvu, Komisija saglabā konfidencialitāti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro Savienības iestādēm, un to nedrīkst izmantot nekādiem citiem mērķiem kā tikai tiem, kuri vajadzīgi, lai noteiktu, vai un cik lielā mērā dalībvalstis izpilda šīs direktīvas prasības.
  2.   Informāciju, ko dalībvalsts paziņojusi Komisijai saskaņā ar 23. pantu, kā arī visus ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstrādājusi, izmantojot šo informāciju, var nosūtīt citām dalībvalstīm. Uz šo nosūtīto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura informāciju ir saņēmusi.
  Komisijas izstrādātus ziņojumus un dokumentus, kas minēti pirmajā daļā, dalībvalstis drīkst izmantot tikai analītiskiem mērķiem, un dalībvalstis informāciju nepublicē un nedara pieejamu nevienai citai personai vai struktūrai, nesaņemot nepārprotamu Komisijas piekrišanu.”; |
| --- | --- |

7)

direktīvai pievieno šādu pantu:

“23.a pants

Informācijas konfidencialitāte

1.   Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai paziņota, ievērojot šo direktīvu, Komisija saglabā konfidencialitāti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro Savienības iestādēm, un to nedrīkst izmantot nekādiem citiem mērķiem kā tikai tiem, kuri vajadzīgi, lai noteiktu, vai un cik lielā mērā dalībvalstis izpilda šīs direktīvas prasības.

2.   Informāciju, ko dalībvalsts paziņojusi Komisijai saskaņā ar 23. pantu, kā arī visus ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstrādājusi, izmantojot šo informāciju, var nosūtīt citām dalībvalstīm. Uz šo nosūtīto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura informāciju ir saņēmusi.

Komisijas izstrādātus ziņojumus un dokumentus, kas minēti pirmajā daļā, dalībvalstis drīkst izmantot tikai analītiskiem mērķiem, un dalībvalstis informāciju nepublicē un nedara pieejamu nevienai citai personai vai struktūrai, nesaņemot nepārprotamu Komisijas piekrišanu.”;

| 8) | direktīvas 25. pantam pievieno šādu punktu:
  “1.a   Regulu (EK) Nr. 45/2001 piemēro jebkurai personas datu apstrādei saskaņā ar šo direktīvu, ko veic Savienības iestādes un struktūras. Tomēr, lai pareizi piemērotu šo direktīvu, Regulas (EK) Nr. 45/2001 11. pantā, 12. panta 1. punktā un 13. līdz 17. pantā paredzēto pienākumu un tiesību joma tiek ierobežota, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās intereses.” |
| --- | --- |

8)

direktīvas 25. pantam pievieno šādu punktu:

“1.a   Regulu (EK) Nr. 45/2001 piemēro jebkurai personas datu apstrādei saskaņā ar šo direktīvu, ko veic Savienības iestādes un struktūras. Tomēr, lai pareizi piemērotu šo direktīvu, Regulas (EK) Nr. 45/2001 11. pantā, 12. panta 1. punktā un 13. līdz 17. pantā paredzēto pienākumu un tiesību joma tiek ierobežota, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās intereses.”

2. pants

1.   Dalībvalstis līdz 2016. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2017. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  2015. gada 27. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 332, 8.10.2015., 64. lpp.

2

(3)  2015. gada 14. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2014/107/ES (2014. gada 9. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.).

5

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/11

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2377

(2015. gada 26. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Palau Republiku pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Palau Republiku pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu.

| (2) | Minētajai atsaucei uz Palau Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

(2)

Minētajai atsaucei uz Palau Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

| (3) | Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko atļāva Komisijai sākt sarunas ar Palau Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko atļāva Komisijai sākt sarunas ar Palau Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

| (4) | Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 17. decembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, Palau Republikai nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2015. gada 27. maijā un Savienībai – 2015. gada 10. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 17. decembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, Palau Republikai nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2015. gada 27. maijā un Savienībai – 2015. gada 10. jūnijā.

| (5) | Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai. |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

| (6) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā atļauj parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”), ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

4. pants

Nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas (5), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2015. gada 26. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. DIESCHBOURG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

3

acquis

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

(5)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/13

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

PALAU REPUBLIKA, turpmāk “Palau”,

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1), inter alia 19 trešās valstis, tostarp Palau, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Palau tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKo.

1. pants

Mērķis

Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Palau pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| a) | “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju; |
| --- | --- |

a)

“dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

| b) | “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai; |
| --- | --- |

b)

“Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

| c) | “Palau pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Palau pilsonība; |
| --- | --- |

c)

“Palau pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Palau pilsonība;

| d) | “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā. |
| --- | --- |

d)

“Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

3. pants

Piemērošanas joma

1.   Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Palau teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

Palau pilsoņi, kuriem ir derīga Palau izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Palau pilsoņiem.

Attiecībā uz minēto personu kategoriju Palau var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

3.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Palau patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

4.   Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

5.   Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Palau tiesību akti.

4. pants

Uzturēšanās ilgums

1.   Savienības pilsoņi var uzturēties Palau teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

2.   Palau pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

Palau pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

3.   Šis nolīgums neietekmē Palau un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

5. pants

Teritoriālā piemērošana

1.   Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

2.   Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

6. pants

Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

1.   Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Savienības pārstāvji un Palau pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

2.   Komitejai inter alia ir šādi uzdevumi:

| a) | uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

| b) | ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus; |
| --- | --- |

b)

ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

| c) | risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

3.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

4.   Komiteja izstrādā savu reglamentu.

7. pants

Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu starp dalībvalstīm un Palau

Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Palau, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā darbības jomā.

8. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

Šo nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas.

2.   Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

6.   Palau var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

7.   Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на седми декември две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el siete de diciembre de dos mil quince.

V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvende december to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedmog prosinca dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada septītajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év december havának hetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em sete de dezembro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la șapte decembrie două mii cincisprezece.

V Bruseli siedmeho decembra dvetisíctridsať.

V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den sjunde december år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Палау

Por la República de Palaos

Za Republiku Palau

For Republikken Palau

Für die Republik Palau

Belau Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Παλάου

For the Republic of Palau

Pour la République des Palaos

Za Republiku Palau

Per la Repubblica di Palau

Palau Republikas vārdā –

Palau Respublikos vardu

Palaui Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' Palau

Voor de Republiek Palau

W imieniu Republiki Palau

Pela República de Palau

Pentru Republica Palau

Za Palauskú republiku

Za Republiko Palau

Palaun tasavallan puolesta

För Republiken Palau

Image

---

(1)  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

2

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Palau, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU, KĀ PAREDZĒTS ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ

Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

Šajā kategorijā neietilpst:

| — | uzņēmēji, t.i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī), |
| --- | --- |

—

uzņēmēji, t.i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

| — | sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa, |
| --- | --- |

—

sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

| — | žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un |
| --- | --- |

—

žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

| — | uzņēmumu iekšējie praktikanti. |
| --- | --- |

—

uzņēmumu iekšējie praktikanti.

Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA INTERPRETĀCIJU JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Palau pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

---

REGULAS

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2378

(2015. gada 15. decembris),

ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1156/2012

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (1) un jo īpaši tās 20. panta 1., 3. un 4. punktu un 21. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvu 77/799/EK (2) aizstāja ar Direktīvu 2011/16/ES. Lai uzlabotu pārrobežu informācijas apmaiņas efektivitāti un lietderīgumu, tika veikti vairāki svarīgi pielāgojumi noteikumos par administratīvo sadarbību nodokļu jomā, īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvu 77/799/EK (2) aizstāja ar Direktīvu 2011/16/ES. Lai uzlabotu pārrobežu informācijas apmaiņas efektivitāti un lietderīgumu, tika veikti vairāki svarīgi pielāgojumi noteikumos par administratīvo sadarbību nodokļu jomā, īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm.

| (2) | Ar Padomes Direktīvu 2014/107/ES (3) grozīja Direktīvu 2011/16/ES, ieviešot finanšu konta informācijas obligāto automātisko apmaiņu un ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumu saistīto kopumu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Direktīvu 2014/107/ES (3) grozīja Direktīvu 2011/16/ES, ieviešot finanšu konta informācijas obligāto automātisko apmaiņu un ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumu saistīto kopumu.

| (3) | Lai nodrošinātu jaunā tiesiskā regulējuma darbību, Direktīva 2011/16/ES paredz konkrētus noteikumus par standarta veidlapām un elektroniskajiem formātiem un tādus praktiskus pasākumus informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, kas pieņemami ar īstenošanas aktiem. Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1156/2012 (4) paredz sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz standarta veidlapām un elektroniskajiem formātiem, kas izmantojami saistībā ar Direktīvu 2011/16/ES. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu jaunā tiesiskā regulējuma darbību, Direktīva 2011/16/ES paredz konkrētus noteikumus par standarta veidlapām un elektroniskajiem formātiem un tādus praktiskus pasākumus informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, kas pieņemami ar īstenošanas aktiem. Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1156/2012 (4) paredz sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz standarta veidlapām un elektroniskajiem formātiem, kas izmantojami saistībā ar Direktīvu 2011/16/ES.

| (4) | Ņemot vērā izmaiņas, kas veicamas Direktīvas 2011/16/ES īstenošanas nolūkā, un lai atvieglotu īstenošanas akta lasāmību, ir lietderīgi atcelt Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1156/2012 un paredzēt jaunus konsolidētus noteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā izmaiņas, kas veicamas Direktīvas 2011/16/ES īstenošanas nolūkā, un lai atvieglotu īstenošanas akta lasāmību, ir lietderīgi atcelt Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1156/2012 un paredzēt jaunus konsolidētus noteikumus.

| (5) | Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Direktīva 2011/16/ES nosaka, ka šāda informācijas apmaiņa saskaņā ar minēto direktīvu notiek, izmantojot standarta veidlapas, izņemot obligāto automātisko informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Direktīva 2011/16/ES nosaka, ka šāda informācijas apmaiņa saskaņā ar minēto direktīvu notiek, izmantojot standarta veidlapas, izņemot obligāto automātisko informācijas apmaiņu.

| (6) | Izmantojamajās standarta veidlapās jāietver vairāki lauki, kas ir pietiekami daudzveidīgi, lai dalībvalstis varētu viegli risināt visus attiecīgos gadījumus, izmantojot katram konkrētam gadījumam atbilstošus laukus. |
| --- | --- |

(6)

Izmantojamajās standarta veidlapās jāietver vairāki lauki, kas ir pietiekami daudzveidīgi, lai dalībvalstis varētu viegli risināt visus attiecīgos gadījumus, izmantojot katram konkrētam gadījumam atbilstošus laukus.

| (7) | Attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu Direktīva 2011/16/ES nosaka, ka Komisija pieņem praktiskos pasākumus un elektronisko formātu. Lai nodrošinātu informācijas, ar ko apmainās, atbilstību un izmantojamību un attiecīgās apmaiņas efektivitāti, šajā sakarā būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu Direktīva 2011/16/ES nosaka, ka Komisija pieņem praktiskos pasākumus un elektronisko formātu. Lai nodrošinātu informācijas, ar ko apmainās, atbilstību un izmantojamību un attiecīgās apmaiņas efektivitāti, šajā sakarā būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi.

| (8) | Tas, ka uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu par piecām ienākumu un kapitāla kategorijām saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punktu attiecas nosacījums par informācijas pieejamību, pamato to, ka attiecīgo elektronisko formātu neprecizē sīkāk par tādu elementu kopējās struktūras un klašu līmeni, kas veido šo elektronisko formātu, savukārt uz detalizētiem elementiem, ar kuriem apmainās katrā no minētajām klasēm, attiecas nosacījums par šādas informācijas pieejamību katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(8)

Tas, ka uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu par piecām ienākumu un kapitāla kategorijām saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punktu attiecas nosacījums par informācijas pieejamību, pamato to, ka attiecīgo elektronisko formātu neprecizē sīkāk par tādu elementu kopējās struktūras un klašu līmeni, kas veido šo elektronisko formātu, savukārt uz detalizētiem elementiem, ar kuriem apmainās katrā no minētajām klasēm, attiecas nosacījums par šādas informācijas pieejamību katrā dalībvalstī.

| (9) | Ņemot vērā to, ka informācija, ar ko apmainās saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 3.a punktu, ir jāvāc finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2011/16/ES I un II pielikumā, un ka tādēļ uz šo informāciju neattiecas nosacījums par informācijas pieejamību, izmantojamais elektroniskais formāts tieši pretēji būtu jāpaplašina, tajā iekļaujot sīkāko detalizācijas līmeni un iekļaujot visus elementus kopā ar to attiecīgajiem atribūtiem, ja tādi ir. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka informācija, ar ko apmainās saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 3.a punktu, ir jāvāc finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2011/16/ES I un II pielikumā, un ka tādēļ uz šo informāciju neattiecas nosacījums par informācijas pieejamību, izmantojamais elektroniskais formāts tieši pretēji būtu jāpaplašina, tajā iekļaujot sīkāko detalizācijas līmeni un iekļaujot visus elementus kopā ar to attiecīgajiem atribūtiem, ja tādi ir.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES informācija pēc iespējas būtu jāsniedz, izmantojot elektroniskos līdzekļus, proti, Kopējo sakaru tīklu (Common Communication Network jeb “CCN”). Vajadzības gadījumā būtu jānorāda praktiskie pasākumi saistībā ar paziņošanu. Sīki izstrādāti noteikumi būtu jāpiemēro tādu ziņojumu, pārskatu un citu dokumentu paziņošanai, kuros neietilpst pati informācija, ar ko apmainās, bet kuri to papildina, un, paziņošanai notiekot ārpus CCN tīkla un neskarot citus divpusējus pasākumus, par kuriem panākta vienošanās, informācijas, ar ko apmainās, paziņošanai un identificēšanai. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES informācija pēc iespējas būtu jāsniedz, izmantojot elektroniskos līdzekļus, proti, Kopējo sakaru tīklu (Common Communication Network jeb “CCN”). Vajadzības gadījumā būtu jānorāda praktiskie pasākumi saistībā ar paziņošanu. Sīki izstrādāti noteikumi būtu jāpiemēro tādu ziņojumu, pārskatu un citu dokumentu paziņošanai, kuros neietilpst pati informācija, ar ko apmainās, bet kuri to papildina, un, paziņošanai notiekot ārpus CCN tīkla un neskarot citus divpusējus pasākumus, par kuriem panākta vienošanās, informācijas, ar ko apmainās, paziņošanai un identificēšanai.

| (11) | Normatīvie un administratīvie akti dalībvalstīs, kuri nepieciešami, lai izpildītu Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 3.a punktu par finanšu konta informācijas obligāto automātisko apmaiņu, ir piemērojami no 2016. gada 1. janvāra. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(11)

Normatīvie un administratīvie akti dalībvalstīs, kuri nepieciešami, lai izpildītu Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 3.a punktu par finanšu konta informācijas obligāto automātisko apmaiņu, ir piemērojami no 2016. gada 1. janvāra. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Administratīvās sadarbības komiteja nodokļu jautājumos, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Administratīvās sadarbības komiteja nodokļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta veidlapas informācijas apmaiņai pēc pieprasījuma, spontānai informācijas apmaiņai, paziņojumiem un atsauksmēm

1.   Attiecībā uz izmantojamām veidlapām “lauks” ir tāda vieta veidlapā, kur var reģistrēt informāciju, ar ko apmainās saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES.

2.   Veidlapa, kas izmantojama informācijas un administratīvo procedūru pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu un atbildēm uz tiem, apstiprinājumiem, situāciju skaidrojošas papildu informācijas pieprasījumiem, paziņojumiem par nespēju vai atteikumu sniegt informāciju saskaņā ar šīs direktīvas 7. pantu, atbilst šīs regulas I pielikumam.

3.   Veidlapa, kas izmantojama spontānai informācijas apmaiņai un tās saņemšanas apstiprinājumam saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 9. un 10. pantu, atbilst šīs regulas II pielikumam.

4.   Veidlapa, kas izmantojama administratīvā paziņojuma pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 13. panta 1. un 2. punktu un atbildēm uz tiem saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta 3. punktu, atbilst šīs regulas III pielikumam.

5.   Veidlapa, kas izmantojama atsauksmēm saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 14. panta 1. punktu, atbilst šīs regulas IV pielikumam.

2. pants

Elektroniskie formāti, kas izmantojami obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai

1.   Elektroniskais formāts, kas izmantojams obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punktu, atbilst šīs regulas V pielikumam.

2.   Elektroniskais formāts, kas izmantojams obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 3.a punktu, atbilst šīs regulas VI pielikumam.

3. pants

Praktiskie pasākumi attiecībā uz CCN tīkla izmantošanu

1.   Ziņojumi, pārskati un citi dokumenti, kuri minēti informācijā, kas paziņota saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES, var tikt nosūtīti, izmantojot tādus paziņošanas līdzekļus, kas nav CCN tīkls.

2.   Ja ar Direktīvā 2011/16/ES minēto informāciju neapmainās, izmantojot elektroniskus līdzekļus, proti, CCN tīklu, un, ja vien nav panāktā divpusēja vienošanās, informāciju sniedz, pavadvēstulē aprakstot paziņoto informāciju, un šo vēstuli pienācīgi paraksta kompetentā iestāde, kura paziņo šo informāciju.

4. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1156/2012 atceļ no 2016. gada 1. janvāra.

Atsauces uz atcelto īstenošanas regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

5. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1977. gada 19. decembra Direktīva 77/799/EK par dalībvalstu kompetentu iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo un netiešo nodokļu jomā (OV L 336, 27.12.1977., 15. lpp.).

2

(3)  Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīva 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 6. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1156/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (OV L 335, 7.12.2012., 42. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Veidlapa, kas minēta 1. panta 2. punktā

Veidlapas, ko izmanto informācijas un administratīvo procedūru pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu un atbildēm, apliecinājumiem, situāciju skaidrojošas papildu informācijas pieprasījumiem, paziņošanai par nespēju vai atteikumu atbildēt saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 7. pantu, ietver šādus laukus (1):

| — | juridiskais pamats, |
| --- | --- |

—

juridiskais pamats,

| — | atsauces numurs, |
| --- | --- |

—

atsauces numurs,

| — | datums, |
| --- | --- |

—

datums,

| — | pieprasījuma iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes nosaukums, |
| --- | --- |

—

pieprasījuma iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes nosaukums,

| — | personas identitāte, uz kuru attiecas pārbaude vai izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

personas identitāte, uz kuru attiecas pārbaude vai izmeklēšana,

| — | vispārīgs lietas apraksts un, ja vajadzīgs, īpaša situāciju skaidrojoša informācija, kas ļauj novērtēt paredzamo pieprasītās informācijas svarīgumu pārvaldībai un dalībvalstu iekšējo tiesību aktu īstenošanai, attiecībā uz Direktīvas 2011/16/ES 2. pantā minētajiem nodokļiem, |
| --- | --- |

—

vispārīgs lietas apraksts un, ja vajadzīgs, īpaša situāciju skaidrojoša informācija, kas ļauj novērtēt paredzamo pieprasītās informācijas svarīgumu pārvaldībai un dalībvalstu iekšējo tiesību aktu īstenošanai, attiecībā uz Direktīvas 2011/16/ES 2. pantā minētajiem nodokļiem,

| — | nodokļu nolūks, kuram informācija nepieciešama, |
| --- | --- |

—

nodokļu nolūks, kuram informācija nepieciešama,

| — | izmeklēšanas periods, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas periods,

| — | visu to personu vārdi/nosaukumi un adreses, par kurām tiek uzskatīts, ka to rīcībā ir pieprasītā informācija, |
| --- | --- |

—

visu to personu vārdi/nosaukumi un adreses, par kurām tiek uzskatīts, ka to rīcībā ir pieprasītā informācija,

| — | atbilstība juridiskajai prasībai, kas noteikta ar Direktīvas 2011/16/ES 16. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

atbilstība juridiskajai prasībai, kas noteikta ar Direktīvas 2011/16/ES 16. panta 1. punktu,

| — | atbilstība juridiskajai prasībai, kas noteikta ar Direktīvas 2011/16/ES 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

atbilstība juridiskajai prasībai, kas noteikta ar Direktīvas 2011/16/ES 17. panta 1. punktu,

| — | pamatots pieprasījums uzsākt īpašu administratīvo procedūru un atteikuma iemesli uzsākt pieprasīto īpašo administratīvo procedūru, |
| --- | --- |

—

pamatots pieprasījums uzsākt īpašu administratīvo procedūru un atteikuma iemesli uzsākt pieprasīto īpašo administratīvo procedūru,

| — | informācijas pieprasījuma saņemšanas apstiprinājums, |
| --- | --- |

—

informācijas pieprasījuma saņemšanas apstiprinājums,

| — | situāciju skaidrojošas papildu informācijas pieprasījums, |
| --- | --- |

—

situāciju skaidrojošas papildu informācijas pieprasījums,

| — | nespējas vai atteikuma sniegt informāciju iemesli, |
| --- | --- |

—

nespējas vai atteikuma sniegt informāciju iemesli,

| — | iemesli, kāpēc nevar atbildēt attiecīgā termiņā, un diena, līdz kurai saņēmēja iestāde varētu sniegt atbildi. |
| --- | --- |

—

iemesli, kāpēc nevar atbildēt attiecīgā termiņā, un diena, līdz kurai saņēmēja iestāde varētu sniegt atbildi.

---

(1)  Tomēr katrā konkrētā gadījumā izmantotajā veidlapā parādās tikai tie lauki, kas ir faktiski aizpildīti.

---

II PIELIKUMS

Veidlapa, kas minēta 1. panta 3. punktā

Veidlapas, ko izmanto spontānai informācijas apmaiņai un tās saņemšanas apstiprinājumam saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES attiecīgi 9. un 10. pantu, ietver šādus laukus (1):

| — | juridiskais pamats, |
| --- | --- |

—

juridiskais pamats,

| — | atsauces numurs, |
| --- | --- |

—

atsauces numurs,

| — | datums, |
| --- | --- |

—

datums,

| — | pieprasījuma iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes nosaukums, |
| --- | --- |

—

pieprasījuma iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes nosaukums,

| — | personas identitāte, uz kuru attiecas spontāna informācijas apmaiņa, |
| --- | --- |

—

personas identitāte, uz kuru attiecas spontāna informācijas apmaiņa,

| — | laikposms, kuru aptver spontāna informācijas apmaiņa, |
| --- | --- |

—

laikposms, kuru aptver spontāna informācijas apmaiņa,

| — | atbilstība juridiskajai prasībai, kas noteikta ar Direktīvas 2011/16/ES 16. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

atbilstība juridiskajai prasībai, kas noteikta ar Direktīvas 2011/16/ES 16. panta 1. punktu,

| — | spontānas informācijas saņemšanas apstiprinājums. |
| --- | --- |

—

spontānas informācijas saņemšanas apstiprinājums.

---

(1)  Tomēr katrā konkrētā gadījumā izmantotajā veidlapā parādās tikai tie lauki, kas ir faktiski aizpildīti.

---

III PIELIKUMS

Veidlapa, kas minēta 1. panta 4. punktā

Veidlapas, ko izmanto paziņojuma pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 13. panta 1. punktu un 13. panta 2. punktu un atbildēm uz tiem saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta 3. punktu, ietver šādus laukus (1):

| — | juridiskais pamats, |
| --- | --- |

—

juridiskais pamats,

| — | atsauces numurs, |
| --- | --- |

—

atsauces numurs,

| — | datums, |
| --- | --- |

—

datums,

| — | pieprasījuma iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes nosaukums, |
| --- | --- |

—

pieprasījuma iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes nosaukums,

| — | instrumenta vai lēmuma adresāta nosaukums un adrese, |
| --- | --- |

—

instrumenta vai lēmuma adresāta nosaukums un adrese,

| — | cita informācija, kas varētu atvieglot adresāta identificēšanu, |
| --- | --- |

—

cita informācija, kas varētu atvieglot adresāta identificēšanu,

| — | instrumenta vai lēmuma priekšmets, |
| --- | --- |

—

instrumenta vai lēmuma priekšmets,

| — | pieprasījuma saņēmējas iestādes atbilde saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 13. panta 3. punktu, norādot datumu, kad instruments vai lēmums paziņots adresātam. |
| --- | --- |

—

pieprasījuma saņēmējas iestādes atbilde saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 13. panta 3. punktu, norādot datumu, kad instruments vai lēmums paziņots adresātam.

---

(1)  Tomēr katrā konkrētā gadījumā izmantotajā veidlapā parādās tikai tie lauki, kas ir faktiski aizpildīti.

---

IV PIELIKUMS

Veidlapa, kas minēta 1. panta 5. punktā

Veidlapas, ko izmanto atsauksmēm saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 14. panta 1. punktu, ietver šādus laukus (1):

| — | atsauces numurs, |
| --- | --- |

—

atsauces numurs,

| — | datums, |
| --- | --- |

—

datums,

| — | kompetentās iestādes, kas sniedz atsauksmes, nosaukums, |
| --- | --- |

—

kompetentās iestādes, kas sniedz atsauksmes, nosaukums,

| — | vispārējas atsauksmes par sniegto informāciju, |
| --- | --- |

—

vispārējas atsauksmes par sniegto informāciju,

| — | rezultāti, kas tieši saistīti ar sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

rezultāti, kas tieši saistīti ar sniegto informāciju.

---

(1)  Tomēr katrā konkrētā gadījumā izmantotajā veidlapā parādās tikai tie lauki, kas ir faktiski aizpildīti.

---

V PIELIKUMS

Elektroniskais formāts, kas minēts 2. panta 1. punktā

Obligātās automātiskās informācijas apmaiņā saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punktu elektroniskajiem formātiem ir šāda kokveida struktūra un šādas elementu klases (1):

| a) | Vispārējā ziņojumā ir ietverti: |
| --- | --- |

a)

Vispārējā ziņojumā ir ietverti:

| b) | Lai sniegtu informāciju par ienākumiem no nodarbinātības vai direktora atalgojuma, pamattekstā ir ietverti: |
| --- | --- |

b)

Lai sniegtu informāciju par ienākumiem no nodarbinātības vai direktora atalgojuma, pamattekstā ir ietverti:

| c) | Lai sniegtu informāciju par pensijām, pamattekstā ir ietverti: |
| --- | --- |

c)

Lai sniegtu informāciju par pensijām, pamattekstā ir ietverti:

| d) | Lai sniegtu informāciju par dzīvības apdrošināšanas produktiem, pamattekstā ir ietverti: |
| --- | --- |

d)

Lai sniegtu informāciju par dzīvības apdrošināšanas produktiem, pamattekstā ir ietverti:

| e) | Lai sniegtu informāciju par īpašumtiesībām un ienākumiem no nekustamā īpašuma, pamattekstā ir ietverti: |
| --- | --- |

e)

Lai sniegtu informāciju par īpašumtiesībām un ienākumiem no nekustamā īpašuma, pamattekstā ir ietverti:

| f) | Lai sniegtu informāciju par konkrētām kategorijām, pamattekstā ir ietverti: |
| --- | --- |

f)

Lai sniegtu informāciju par konkrētām kategorijām, pamattekstā ir ietverti:

| g) | Lai apstiprinātu, ka saņemta informācija par konkrētu kategoriju, pamattekstā ir ietverti: |
| --- | --- |

g)

Lai apstiprinātu, ka saņemta informācija par konkrētu kategoriju, pamattekstā ir ietverti:

---

(1)  Tomēr katrā konkrētajā gadījumā izmantotajā elektroniskajā formātā parādās tikai tās elementu klases, kas minētajā gadījumā ir faktiski pieejamas un piemērojamas.

---

VI PIELIKUMS

Elektroniskais formāts, kas minēts 2. panta 2. punktā

Obligātās automātiskās informācijas apmaiņā saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 3.a punktu elektroniskajam formātam ir šāda kokveida struktūra un šādi elementi un atribūti (1):

| a) | Vispārējā ziņojumā ir ietverti: |
| --- | --- |

a)

Vispārējā ziņojumā ir ietverti:

| b) | As regards the types common to FATCA and CRS used in the message under point (a) above: |
| --- | --- |

b)

As regards the types common to FATCA and CRS used in the message under point (a) above:

| c) | As regards the common OECD types used in the message under point (a) above: |
| --- | --- |

c)

As regards the common OECD types used in the message under point (a) above:

---

(1)  Neraugoties uz to, ka ir jāievēro Direktīvas 2011/16/ES I un II pielikumā iekļautie ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumi, katrā konkrētajā gadījumā izmantotajā elektroniskajā formātā parādās tikai tie elementi un atribūti, kas minētajā gadījumā ir faktiski piemērojami.

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2379

(2015. gada 16. decembris),

ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāiesniedz importa licenču pieprasījumi un jāizdod importa licences 2016. gadam saskaņā ar tarifa kvotām par labību, rīsiem un olīveļļu, un ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz datumiem, kad jāizdod eksporta licences 2016. gadam ārpuskvotas cukura un izoglikozes nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas ietvertas sarakstā CXL, kurš izveidots pēc GATT XXIV 6. sarunām (1), un jo īpaši tās 1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (2), un jo īpaši tās 20. panta n) punktu, 144. panta g) punktu un 187. panta e) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulās (EK) Nr. 2305/2003 (3), (EK) Nr. 969/2006 (4), (EK) Nr. 1067/2008 (5) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2081 (6) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem ar tarifa kvotu 09.4126, kukurūzu ar tarifa kvotu 09.4131, tādiem parastajiem kviešiem ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši, un Ukrainas izcelsmes labību ar tarifa kvotām 09.4306, 09.4307 un 09.4308. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulās (EK) Nr. 2305/2003 (3), (EK) Nr. 969/2006 (4), (EK) Nr. 1067/2008 (5) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2081 (6) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz miežiem ar tarifa kvotu 09.4126, kukurūzu ar tarifa kvotu 09.4131, tādiem parastajiem kviešiem ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši, un Ukrainas izcelsmes labību ar tarifa kvotām 09.4306, 09.4307 un 09.4308.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1964/2006 (7) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 480/2012 (8) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem ar tarifa kvotu 09.4517 un attiecībā uz šķeltajiem rīsiem ar tarifa kvotu 09.4079. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1964/2006 (7) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 480/2012 (8) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem ar tarifa kvotu 09.4517 un attiecībā uz šķeltajiem rīsiem ar tarifa kvotu 09.4079.

| (3) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1918/2006 (9) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļu atbilstīgi pieejamajai kvotai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1918/2006 (9) ir paredzēti īpaši noteikumi par importa licenču pieprasījumu iesniegšanu un licenču izdošanu attiecībā uz Tunisijas izcelsmes olīveļļu atbilstīgi pieejamajai kvotai.

| (4) | Ņemot vērā svētku dienas 2016. gadā, noteiktos laikposmos jāizdara atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz importa licenču pieprasījumu iesniegšanas un šo licenču izdošanas datumiem, lai nodrošinātu attiecīgo kvotu apjomu ievērošanu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā svētku dienas 2016. gadā, noteiktos laikposmos jāizdara atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2305/2003, (EK) Nr. 969/2006, (EK) Nr. 1067/2008 un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081, Regulas (EK) Nr. 1964/2006 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012, un Regulas (EK) Nr. 1918/2006 attiecībā uz importa licenču pieprasījumu iesniegšanas un šo licenču izdošanas datumiem, lai nodrošinātu attiecīgo kvotu apjomu ievērošanu.

| (5) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 951/2006 (10) 7.d panta 1. punktā ir noteikts, ka ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences izdod no piektdienas nākamajā nedēļā pēc pieprasījuma iesniegšanas un ar nosacījumu, ka Komisija šajā laikposmā nav pieņēmusi nevienu īpašu pasākumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 951/2006 (10) 7.d panta 1. punktā ir noteikts, ka ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences izdod no piektdienas nākamajā nedēļā pēc pieprasījuma iesniegšanas un ar nosacījumu, ka Komisija šajā laikposmā nav pieņēmusi nevienu īpašu pasākumu.

| (6) | Ņemot vērā 2016. gada svētku dienas un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieprasījumu iesniegšanas datumu un licenču izdošanas datumu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldību. Tāpēc šis laikposms būtu jāpagarina. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā 2016. gada svētku dienas un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieprasījumu iesniegšanas datumu un licenču izdošanas datumu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldību. Tāpēc šis laikposms būtu jāpagarina.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Labība

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2305/2003 3. panta 1. punkta otrās daļas, importa licenču pieprasījumus par 2016. gadu attiecībā uz miežiem ar tarifa kvotu 09.4126 nevar iesniegt agrāk kā pirmdien, 2016. gada 4. janvārī un vēlāk kā piektdien, 2016. gada 16. decembrī plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2305/2003 3. panta 4. punkta pirmās daļas, par 2016. gadu tādas miežu importa licences ar tarifa kvotu 09.4126, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas I pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (11) 7. panta 2. punktu.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. punkta otrās daļas, importa licenču pieprasījumus par 2016. gadu attiecībā uz kukurūzu ar tarifa kvotu 09.4131 nevar iesniegt agrāk kā pirmdien, 2016. gada 4. janvārī un vēlāk kā piektdien, 2016. gada 16. decembrī plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).

4.   Atkāpjoties no Regulas(EK) Nr. 969/2006 4. panta 4. punkta pirmās daļas, par 2016. gadu tādas kukurūzas importa licences ar tarifa kvotu 09.4131, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas I pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

5.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 1. punkta otrās daļas, importa licenču pieprasījumus par 2016. gadu attiecībā uz tādiem parastajiem kviešiem ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133, kuri nav augstākā labuma parastie kvieši, nevar iesniegt agrāk kā pirmdien, 2016. gada 4. janvārī un vēlāk kā piektdien, 2016. gada 16. decembrī plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).

6.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 4. punkta pirmās daļas, par 2016. gadu tādas kviešu importa licences saskaņā ar tarifa kvotām 09.4123, 09.4124, 09.4125 un 09.4133 (kuri nav augstākā labuma parastie kvieši) kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas I pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

7.   no Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081 2. panta 1. punkta otrās daļas, importa licenču pieprasījumus par 2016. gadu attiecībā uz Ukrainas izcelsmes labību ar tarifa kvotām 09.4306, 09.4307 un 09.4308 nevar iesniegt agrāk kā pirmdien, 2016. gada 4. janvārī un vēlāk kā piektdien, 2016. gada 16. decembrī plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).

8.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2015/2081 2. panta 3. punkta, par 2016. gadu tādas importa licences attiecībā uz Ukrainas izcelsmes labību ar tarifa kvotām 09.4306, 09.4307 un 09.4308, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas I pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

2. pants

Rīsi

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1964/2006 4. panta 3. punkta pirmās daļas, importa licenču pieprasījumus par 2016. gadu attiecībā uz Bangladešas izcelsmes rīsiem ar tarifa kvotu 09.4517 nevar iesniegt agrāk kā pirmdien, 2016. gada 4. janvārī un vēlāk kā piektdien, 2016. gada 9. decembrī plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).

2.   Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) Nr. 480/2012 2. panta 1. punkta trešās daļas, importa licenču pieprasījumus par 2016. gadu attiecībā uz šķeltajiem rīsiem ar tarifa kvotu 09.4079 nevar iesniegt agrāk kā pirmdien, 2016. gada 4. janvārī un vēlāk kā piektdien, 2016. gada 9. decembrī plkst. 13.00 (pēc Briseles laika).

3. pants

Olīveļļa

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punkta, pēc 2016. gada 13. decembra otrdienas vairs nevar iesniegt importa licenču pieprasījumus par Tunisijas izcelsmes olīveļļu.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 3. punkta, Tunisijas izcelsmes olīveļļas importa licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas II pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

4. pants

Ārpuskvotas cukurs un izoglikoze

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 951/2006 7.d panta 1. punkta, ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licences, kuru pieprasījumi iesniegti šīs regulas III pielikumā minētajos laikposmos, izdod attiecīgajos tajā norādītajos datumos, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 951/2006 9. panta 1. un 2. punktā.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā ir spēkā līdz 2017. gada 10. janvārim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

2

(3)  Komisijas 2003. gada 29. decembra Regula (EK) Nr. 2305/2003, ar ko atklāj un nosaka Kopienas tarifa kvotu pārvaldīšanu miežu importam no trešajām valstīm (OV L 342, 30.12.2003., 7. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 969/2006 par Kopienas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu attiecībā uz trešo valstu izcelsmes kukurūzas ievedumiem (OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2008. gada 30. oktobra Regula (EK) Nr. 1067/2008 par Kopienas tarifa kvotas atklāšanu un pārvaldīšanu parastajiem kviešiem, izņemot augstākā labuma parastos kviešus, no trešām valstīm un izņēmumiem no Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (kodificētā redakcija) (OV L 290, 31.10.2008., 3. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2081, ar ko atklāj importa tarifu kvotas dažu veidu Ukrainas izcelsmes labībai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 81. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1964/2006, ar ko, piemērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 3491/90, atver Kopienas tarifa kvotu rīsiem, kuru izcelsme Bangladešā, un paredz šīs kvotas pārvaldību (OV L 408, 30.12.2006., 19. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2012. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 480/2012, ar ko atver tarifu kvotu KN koda 1006 40 00 šķeltajiem rīsiem, kas paredzēti KN koda 1901 10 00 pārtikas izstrādājumu ražošanai, un paredz šīs kvotas pārvaldi (OV L 148, 8.6.2012., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

11

---

I PIELIKUMS

| Laikposmi labības importa licenču pieprasījumu iesniegšanai | Izdošanas datumi |
| --- | --- |
| No piektdienas, 2016. gada 18. martaplkst. 13.00 līdz piektdienai, 25. martamplkst. 13.00 (pēc Briseles laika) | Pirmā darbdiena, sākot no pirmdienas, 2016. gada 4. aprīļa |
| No piektdienas, 2016. gada 21. oktobraplkst. 13.00 līdz piektdienai, 28. oktobrimplkst. 13.00 (pēc Briseles laika) | Pirmā darbdiena, sākot no pirmdienas, 2016. gada 7. novembra |

Laikposmi labības importa licenču pieprasījumu iesniegšanai

Izdošanas datumi

No piektdienas, 2016. gada 18. martaplkst. 13.00 līdz piektdienai, 25. martamplkst. 13.00 (pēc Briseles laika)

Pirmā darbdiena, sākot no pirmdienas, 2016. gada 4. aprīļa

No piektdienas, 2016. gada 21. oktobraplkst. 13.00 līdz piektdienai, 28. oktobrimplkst. 13.00 (pēc Briseles laika)

Pirmā darbdiena, sākot no pirmdienas, 2016. gada 7. novembra

---

II PIELIKUMS

| Laikposmi olīveļļas importa licenču pieprasījumu iesniegšanai | Izdošanas datumi |
| --- | --- |
| Pirmdiena, 2016. gada 21. martsvai otrdiena, 22. marts | Pirmā darbdiena, sākot no piektdienas, 2016. gada 1. aprīļa |
| Pirmdiena, 2016. gada 2. maijsvai otrdiena, 3. maijs | Pirmā darbdiena, sākot no piektdienas, 2016. gada 13. maija |
| Pirmdiena, 2016. gada 9. maijsvai otrdiena, 10. maijs | Pirmā darbdiena, sākot no trešdienas, 2016. gada 18. maija |
| Pirmdiena, 2016. gada 18. jūlijsvai otrdiena, 19. jūlijs | Pirmā darbdiena, sākot no trešdienas, 2016. gada 27. jūlija |
| Pirmdiena, 2016. gada 8. augustsvai otrdiena, 9. augusts | Pirmā darbdiena, sākot no trešdienas, 2016. gada 17. augusta |
| Pirmdiena, 2016. gada 24. oktobrisvai otrdiena, 25. oktobris | Pirmā darbdiena, sākot no ceturtdienas, 2016. gada 3. novembra |

Laikposmi olīveļļas importa licenču pieprasījumu iesniegšanai

Izdošanas datumi

Pirmdiena, 2016. gada 21. martsvai otrdiena, 22. marts

Pirmā darbdiena, sākot no piektdienas, 2016. gada 1. aprīļa

Pirmdiena, 2016. gada 2. maijsvai otrdiena, 3. maijs

Pirmā darbdiena, sākot no piektdienas, 2016. gada 13. maija

Pirmdiena, 2016. gada 9. maijsvai otrdiena, 10. maijs

Pirmā darbdiena, sākot no trešdienas, 2016. gada 18. maija

Pirmdiena, 2016. gada 18. jūlijsvai otrdiena, 19. jūlijs

Pirmā darbdiena, sākot no trešdienas, 2016. gada 27. jūlija

Pirmdiena, 2016. gada 8. augustsvai otrdiena, 9. augusts

Pirmā darbdiena, sākot no trešdienas, 2016. gada 17. augusta

Pirmdiena, 2016. gada 24. oktobrisvai otrdiena, 25. oktobris

Pirmā darbdiena, sākot no ceturtdienas, 2016. gada 3. novembra

---

III PIELIKUMS

| Laikposmi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieprasījumu iesniegšanai | Izdošanas datumi |
| --- | --- |
| No pirmdienas, 2016. gada 24. oktobralīdz piektdienai, 28. oktobrim | Pirmā darbdiena, sākot no otrdienas, 2016. gada 8. novembra |
| No pirmdienas, 2016. gada 19. decembralīdz piektdienai, 23. decembrim | Pirmā darbdiena, sākot no piektdienas, 2017. gada 6. janvāra |

Laikposmi ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksporta licenču pieprasījumu iesniegšanai

Izdošanas datumi

No pirmdienas, 2016. gada 24. oktobralīdz piektdienai, 28. oktobrim

Pirmā darbdiena, sākot no otrdienas, 2016. gada 8. novembra

No pirmdienas, 2016. gada 19. decembralīdz piektdienai, 23. decembrim

Pirmā darbdiena, sākot no piektdienas, 2017. gada 6. janvāra

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2380

(2015. gada 16. decembris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 130,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 154,5
  145,7 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Bezkaula, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 286,0
  197,1
  343,8
  219,0 | 4
  32
  0
  24 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Bezkaula, saldēti tītaru gabali | 329,9
  244,7 | 0
  16 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 431,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 225,1 | 19 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

130,1

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

154,5

145,7

0

0

AR

BR

0207 14 10

Bezkaula, saldēti gaiļu vai vistu gabali

286,0

197,1

343,8

219,0

4

32

0

24

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Bezkaula, saldēti tītaru gabali

329,9

244,7

0

16

BR

CL

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

431,0

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

225,1

19

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”

1

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/52

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/2381

(2015. gada 17. decembris),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (1) un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1059/2003 ir reģionālās klasifikācijas tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu saskaņotu reģionālās statistikas datu vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1059/2003 ir reģionālās klasifikācijas tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu saskaņotu reģionālās statistikas datu vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu Savienībā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1059/2003 5. panta 5. punktu, ja NUTS klasifikācijā izdara grozījumus, attiecīgajai dalībvalstij būtu jānosūta Komisijai jaunā reģionālā sadalījuma laikrindas, lai aizstātu jau nosūtītos datus. Komisijai būtu jāprecizē laikrindu saraksts un garums, ņemot vērā to nodrošināšanas iespējamību. Šīs laikrindas iesniedz divu gadu laikā pēc grozījumu izdarīšanas NUTS klasifikācijā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1059/2003 5. panta 5. punktu, ja NUTS klasifikācijā izdara grozījumus, attiecīgajai dalībvalstij būtu jānosūta Komisijai jaunā reģionālā sadalījuma laikrindas, lai aizstātu jau nosūtītos datus. Komisijai būtu jāprecizē laikrindu saraksts un garums, ņemot vērā to nodrošināšanas iespējamību. Šīs laikrindas iesniedz divu gadu laikā pēc grozījumu izdarīšanas NUTS klasifikācijā.

| (3) | NUTS klasifikācija ir grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1319/2013 (2), kas ir spēkā no 2015. gada 1. janvāra, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 868/2014 (3), kas ir spēkā no 2016. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

NUTS klasifikācija ir grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1319/2013 (2), kas ir spēkā no 2015. gada 1. janvāra, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 868/2014 (3), kas ir spēkā no 2016. gada 1. janvāra.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dalībvalstis nosūta Komisijai jaunā reģionālā sadalījuma laikrindas saskaņā ar pielikumā norādīto sarakstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1319/2013, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 342, 18.12.2013., 1. lpp.).

2

NUTS

(3)  Komisijas 2014. gada 8. augusta Regula (ES) Nr. 868/2014, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 241, 13.8.2014., 1. lpp.).

3

NUTS

---

PIELIKUMS

Vajadzīgais sākuma gads statistikas jomas dalījumā

| Joma | NUTS 2. līmenis | NUTS 3. līmenis |
| --- | --- | --- |
| Lauksaimniecība – lauksaimniecības konti | 2007 (1) | |
| Lauksaimniecība – dzīvnieku populācijas | 2010 | |
| Lauksaimniecība – augkopība | 2007 | |
| Lauksaimniecība – piena ražošana | 2010 | |
| Lauksaimniecība – lauku saimniecību struktūra | 2010 | 2010 (1) |
| Demogrāfija – iedzīvotāju skaits, dzīvi dzimušie, nāves gadījumi | 1990 (2) | 1990 (2) |
| Darba tirgus – nodarbinātība, bezdarbs | 2010 | 2010 (1) |
| Vide – atkritumu apstrādes iekārtas | 2010 | |
| Veselība – nāves cēloņi | 1994 (3) | |
| Veselība – infrastruktūra | 1993 (1) | |
| Veselība – pacienti | 2000 (1) | |
| Informācijas sabiedrība | 2010 (1) | |
| Reģionālie ekonomiskie konti – mājsaimniecību konti | 2000 | |
| Reģionālie ekonomiskie konti – reģionālie konti | 2000 | 2000 |
| Zinātne un tehnoloģijas – pētniecības un izstrādes izdevumi un personāls | 2011 | |
| Tūrisms | 2012 | |

Joma

NUTS 2. līmenis

NUTS 3. līmenis

Lauksaimniecība – lauksaimniecības konti

2007 (1)

Lauksaimniecība – dzīvnieku populācijas

2010

Lauksaimniecība – augkopība

2007

Lauksaimniecība – piena ražošana

2010

Lauksaimniecība – lauku saimniecību struktūra

2010

2010 (1)

Demogrāfija – iedzīvotāju skaits, dzīvi dzimušie, nāves gadījumi

1990 (2)

1990 (2)

Darba tirgus – nodarbinātība, bezdarbs

2010

2010 (1)

Vide – atkritumu apstrādes iekārtas

2010

Veselība – nāves cēloņi

1994 (3)

Veselība – infrastruktūra

1993 (1)

Veselība – pacienti

2000 (1)

Informācijas sabiedrība

2010 (1)

Reģionālie ekonomiskie konti – mājsaimniecību konti

2000

Reģionālie ekonomiskie konti – reģionālie konti

2000

2000

Zinātne un tehnoloģijas – pētniecības un izstrādes izdevumi un personāls

2011

Tūrisms

2012

---

(1)  Ziņošana nav obligāta.

(2)  Ziņošana par atsauces gadiem no 1990. līdz 2012. g. nav obligāta.

(3)  Ziņošana par atsauces gadiem no 1994. līdz 2010. g. nav obligāta.

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/54

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2382

(2015. gada 17. decembris)

par atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu par barības piedevu dējējvistām un retāk audzētu sugu dējējmājputniem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu par barības piedevu dējējvistām un retāk audzētu sugu dējējmājputniem, šo piedevu klasificējot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu par barības piedevu dējējvistām un retāk audzētu sugu dējējmājputniem, šo piedevu klasificējot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 237/2012 (2) desmit gadus atļāva lietot gaļas cāļiem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1365/2013 (3) – retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem. |
| --- | --- |

(4)

No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 237/2012 (2) desmit gadus atļāva lietot gaļas cāļiem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1365/2013 (3) – retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 28. aprīļa atzinumā (4) secināja, ka no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātam, ja to lieto, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi, un tas var uzlabot dējējvistu olu svaru. Tā kā iedarbības veids ir uzskatāms par tādu pašu, minēto secinājumu var attiecināt uz retāk audzētu sugu dējējmājputniem. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 28. aprīļa atzinumā (4) secināja, ka no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparātam, ja to lieto, ievērojot piedāvātos lietošanas nosacījumus, nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi, un tas var uzlabot dējējvistu olu svaru. Tā kā iedarbības veids ir uzskatāms par tādu pašu, minēto secinājumu var attiecināt uz retāk audzētu sugu dējējmājputniem. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāatļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāatļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 19. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 237/2012 par atļauju izmantot alfa-galaktozidāzi (EC 3.2.1.22), kas iegūta no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), un endo-1,4-beta-glikanāzi (EC 3.2.1.4), kas iegūta no Aspergillus niger (CBS 120604), kā barības piedevas gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (OV L 80, 20.3.2012., 1. lpp.).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

Kerry Ingredients and Flavours

(3)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1365/2013 par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (OV L 343, 19.12.2013., 31. lpp.).

3

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

Kerry Ingredients and Flavours

(4)  EFSA Journal 2015; 13(5):4107.

4

EFSA Journal 2015

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | Alfa-galaktozidāze
  (EC 3.2.1.22)
  Endo-1,4-beta-glikanāze
  (EC 3.2.1.4) | Piedevas sastāvs

  No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparāts cietā veidā ar minimālo aktivitāti:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidāzes/g, |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

Alfa-galaktozidāze

(EC 3.2.1.22)

Endo-1,4-beta-glikanāze

(EC 3.2.1.4)

Piedevas sastāvs

No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes (EC 3.2.1.22) un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (EC 3.2.1.4) preparāts cietā veidā ar minimālo aktivitāti:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidāzes/g,

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-beta-glikanāzes/g. |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-beta-glikanāzes/g.

Aktīvās vielas raksturojums

Alfa-galaktozidāze, kas iegūta no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), un endo-1,4-beta-glikanāze, kas iegūta no Aspergillus niger (CBS 120604)

Analīzes metode
   (3)

Noteikšana:

| — | kolorimetriskā metode, ar kuru nosaka p-nitrofenola daudzumu, ko alfa-galaktozidāze izdala no p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozīda substrāta, |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, ar kuru nosaka p-nitrofenola daudzumu, ko alfa-galaktozidāze izdala no p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozīda substrāta,

| — | kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-glikanāze izdala no miežu glikāna substrāta, kas saistīts ar azurīnu. |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-glikanāze izdala no miežu glikāna substrāta, kas saistīts ar azurīnu.

Dējējvistas

—

100 U alfa-galaktozidāze

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Maksimālā ieteicamā deva:






  — | 100 U alfa-galaktozidāzes/kg, |
| --- | --- | --- |

2.

Maksimālā ieteicamā deva:

—

100 U alfa-galaktozidāzes/kg,

| — | 570 U endo-1,4-beta-glikanāzes/kg. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-beta-glikanāzes/kg.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

2026. gada 7. janvāris

Retāk audzētu sugu dējējmājputni

570 U endo-1,4-beta-glikanāze

---

(1)  1 U ir fermenta daudzums, kas pie pH 5,0 un 37 °C vienā minūtē no p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozīda (pNPG) izdala 1 μmol p-nitrofenola.

(2)  1 U ir fermenta daudzums, kas pie pH 5,0 un 50 °C vienā minūtē no beta-glikāna izdala 1 mg reducējošo cukuru (glikozes ekvivalentu).

(3)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2383

(2015. gada 17. decembris),

ar ko Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu groza attiecībā uz tādas dzīvnieku barības un pārtikas sarakstu, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika un kura tiek pakļauta pastiprinātai importa oficiālajai kontrolei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā (“saraksts”) uzskaitīto barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā (“saraksts”) uzskaitīto barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka saraksts ir jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ievērojot vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka saraksts ir jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ievērojot vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā.

| (3) | Kā liecina ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) paziņoto ar pārtiku saistīto neseno incidentu biežums un nozīmīgums, konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīzijas trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par dzīvnieku barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Kā liecina ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) paziņoto ar pārtiku saistīto neseno incidentu biežums un nozīmīgums, konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīzijas trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par dzīvnieku barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza.

| (4) | Konkrētāk, saraksts būtu jāgroza, svītrojot ierakstus par precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā tās pienācīgi atbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām nekaitīguma prasībām, un kurām līdz ar to vairs nav pamata veikt pastiprinātas oficiālās kontroles. Tādēļ saraksta ieraksts par Peru izcelsmes galda vīnogām būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, saraksts būtu jāgroza, svītrojot ierakstus par precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā tās pienācīgi atbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām nekaitīguma prasībām, un kurām līdz ar to vairs nav pamata veikt pastiprinātas oficiālās kontroles. Tādēļ saraksta ieraksts par Peru izcelsmes galda vīnogām būtu jāsvītro.

| (5) | Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Dzīvnieku barība un pārtika, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika un ko izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālajā kontrolē

| Barība un pārtika
  (paredzētā izmantošana) | KN kods (1) | Taric apakšgrupa | Izcelsmes valsts | Risks | Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozīnes | 0806 20 | | Afganistāna (AF) | Ohratoksīns A | 50 |
| (Pārtika) | | |
| — | Mandeles, nelobītas |

Barība un pārtika

(paredzētā izmantošana)

KN kods (1)

Taric apakšgrupa

Izcelsmes valsts

Risks

Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%)

Rozīnes

0806 20

Afganistāna (AF)

Ohratoksīns A

50

(Pārtika)

—

Mandeles, nelobītas

| — | 0802 11 |
| --- | --- |

—

Austrālija (AU)

Aflatoksīni

20

| — | Mandeles, lobītas |
| --- | --- |

—

Mandeles, lobītas

| — | 0802 12 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazīlija (BR)

Aflatoksīni

10

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Kambodža (KH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (3)

50

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00; |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

Lapu selerijas (Apium graveolens)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (4)

50

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

Brassica oleracea

(citi pārtikā lietojami Brassica ģints augi, “Ķīnas brokoļi”) (5)

ex 0704 90 90

40

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas (2)

50

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

Tēja, arī aromatizēta

0902

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (6)

10

(Pārtika)

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00; |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas (2)
   (7)

10

ex 0710 80 95

72

| — | Balzambumbieri (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Balzambumbieri (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas (2)
   (7)

20

| — | Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)` |
| --- | --- |

—

Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)`

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | ex 0709 60 99;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99;

ex 0710 80 59

20

20

Zemenes (svaigas)

0810 10 00

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas (2)
   (8)

10

(Pārtika)

Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas (2)
   (9)

10

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

| — | ex 0709 60 99;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99;

ex 0710 80 59

20

20

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Gambija (GM)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

Beteļauga lapas (Piper betle L.)

ex 1404 90 00

10

Indija (IN)

Salmonella (10)

50

(Pārtika)

Sezama sēklas

1207 40 90

Indija (IN)

Salmonella (10)

20

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

| — | Capsicum annuum, veseli |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, veseli

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

Aflatoksīni

20

| — | Capsicum annuum, grūsti vai malti |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, grūsti vai malti

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskatrieksts

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatrieksts

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Pārtika – kaltētas garšvielas)

Fermenti; fermentu preparāti

3507

Indija (IN)

Hloramfenikols

50

(Barība un pārtika)

| — | Muskatrieksts

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatrieksts

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonēzija (ID)

Aflatoksīni

20

(Pārtika – kaltētas garšvielas)

Zirņi ar pākstīm (nelobīti)

ex 0708 10 00

40

Kenija (KE)

Pesticīdu atliekas (2)
   (11)

10

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

Avenes

0811 20 31;

Serbija (RS)

Norovīruss

10

(Pārtika – saldēta)

ex 0811 20 11;

ex 0811 20 19

10

10

Arbūzu (Egusi, Citrullus lanatus) sēklas un no tām atvasināti produkti

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sjerraleone (SL)

Aflatoksīni

50

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudāna (SD)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (12)

10

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (13)

20

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00; |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | Žāvētas aprikozes |
| --- | --- |

—

Žāvētas aprikozes

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Turcija (TR)

Sulfīti (14)

10

| — | Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas |
| --- | --- |

—

Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Saldie pipari (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Saldie pipari (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (2)
   (15)

10

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

Vīnogulāju lapas

ex 2008 99 99

11; 19

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (2)
   (16)

50

(Pārtika)

| — | Pistācijas, nelobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, nelobītas

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (US)

Aflatoksīni

20

| — | Pistācijas, lobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, lobītas

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Žāvētas aprikozes |
| --- | --- |

—

Žāvētas aprikozes

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Uzbekistāna (UZ)

Sulfīti (14)

50

| — | Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas |
| --- | --- |

—

Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Koriandra lapas |
| --- | --- |

—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (17)

50

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86;
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86;

ex 2008 99 99

20

75

| — | Piparmētras |
| --- | --- |

—

Piparmētras

| — | ex 1211 90 86;
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86;

ex 2008 99 99

30

70

| — | Pētersīlis |
| --- | --- |

—

Pētersīlis

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

| — | Okras |
| --- | --- |

—

Okras

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (17)

50

| — | Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

| — | Pitahaja (pūķauglis) |
| --- | --- |

—

Pitahaja (pūķauglis)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

ex 0810 90 20

10

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (17)

20

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

---

(1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

1

(2)  Pesticīdu atliekas vismaz tiem pesticīdiem, kuri uzskaitīti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.), 29. panta 2. punktu, un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuru pamatā ir GC-MS un LC-MS (pesticīdi, kas jākontrolē tikai augu izcelsmes produktos vai uz tiem).

2

GC-MS

LC-MS

(3)  Hlorbufāma atliekas.

3

(4)  Fentoāta atliekas.

4

(5)  Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck sugas alboglabra šķirne. Pazīstama arī kā “Kai Lan”, “Gai Lan”, “Gailan”, “Kailan”, “Chinese bare Jielan”.

5

Brassica oleracea

Botrytis

Italica

(6)  Trifluralīna atliekas.

6

(7)  Šādu vielu atliekas: acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), amitrāzs (amitrāzs, ieskaitot metabolītus, kuri satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrāzs), diafentiurons, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams) un metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs).

7

(8)  Šādu vielu atliekas: heksaflumurons, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), fentoāts un tiofanātmetils.

8

(9)  Šādu vielu atliekas: dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), dinotefurāns, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, summa, izteikta kā prohlorāzs), tiofanātmetils un triforīns.

9

(10)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai attiecībā pret to validēta metode, kā minēts Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.) 5. pantā.

10

(11)  Acefāta un diafentiurona atliekas.

11

(12)  Formetanāta atliekas: formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds), protiofoss un triforīns.

12

(13)  Šādu vielu atliekas: acefāts, dikrotofoss, protiofoss, kvinalfoss un triforīns.

13

(14)  Atsauces metodes: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 vai ISO 5522:1981.

14

(15)  Diafentiurona un formetanāta atliekas: formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds) un tiofanātmetils.

15

(16)  Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metriāms, propinebs, tirāms un cirams) un metrafenons.

16

(17)  Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metriāms, propinebs, tirāms un cirams), fentoāts un kvinalfoss.”

17

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2384

(2015. gada 17. decembris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētai Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “Ķīna”) izcelsmes alumīnija folijai. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētai Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “Ķīna”) izcelsmes alumīnija folijai.

| (2) | Pasākumi tika īstenoti ad valorem maksājuma formā, kas bija 13,4 % importam no Armēnijas, 17,6 % importam no Brazīlijas un 30 % importam no ĶTR, izņemot Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) un Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %). |
| --- | --- |

(2)

Pasākumi tika īstenoti ad valorem maksājuma formā, kas bija 13,4 % importam no Armēnijas, 17,6 % importam no Brazīlijas un 30 % importam no ĶTR, izņemot Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) un Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %).

| (3) | Saistības, kuras piedāvāja Brazīlijas ražotājs eksportētājs, Komisija pieņēma ar Komisijas Lēmumu 2009/736/EK (3). |
| --- | --- |

(3)

Saistības, kuras piedāvāja Brazīlijas ražotājs eksportētājs, Komisija pieņēma ar Komisijas Lēmumu 2009/736/EK (3).

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) publicēšanas Komisija saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu pret Brazīliju un ĶTR termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) publicēšanas Komisija saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu pret Brazīliju un ĶTR termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (5) | Pieprasījumu iesniedza uzņēmumi AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impol d.o.o. un Symetal S.A. (“pieprasījuma iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % kopējā alumīnija foliju ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumu iesniedza uzņēmumi AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impol d.o.o. un Symetal S.A. (“pieprasījuma iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % kopējā alumīnija foliju ražošanas apjoma Savienībā.

| (6) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

| (7) | Pieprasījuma iesniedzēji nepieprasīja antidempinga pasākumu pret Armēnijas izcelsmes importu termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas uzsākšanu. Tādēļ pasākumu termiņš beidzās 2014. gada 7. oktobrī (5). |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījuma iesniedzēji nepieprasīja antidempinga pasākumu pret Armēnijas izcelsmes importu termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas uzsākšanu. Tādēļ pasākumu termiņš beidzās 2014. gada 7. oktobrī (5).

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (8) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 4. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2014. gada 4. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4.   Paralēla antidempinga izmeklēšana

| (9) | Komisija 2014. gada 8. oktobrī paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam attiecībā uz konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importu Savienībā (7) (“paralēlā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2014. gada 8. oktobrī paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam attiecībā uz konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importu Savienībā (7) (“paralēlā izmeklēšana”).

| (10) | Šajā izmeklēšanā Komisija 2015. gada jūlijā ar Regulu (ES) 2015/1081 (8) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam. Pagaidu pasākumi tika noteikti uz sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(10)

Šajā izmeklēšanā Komisija 2015. gada jūlijā ar Regulu (ES) 2015/1081 (8) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam. Pagaidu pasākumi tika noteikti uz sešiem mēnešiem.

| (11) | Komisija 2015. gada 17. decembrī ar Regulu (ES) 2015/2385 (9) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2015. gada 17. decembrī ar Regulu (ES) 2015/2385 (9) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam.

| (12) | Abas paralēlās izmeklēšanas aptvēra vienu un to pašu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un vienu un to pašu attiecīgo periodu, kā norādīts 13. apsvērumā. |
| --- | --- |

(12)

Abas paralēlās izmeklēšanas aptvēra vienu un to pašu pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un vienu un to pašu attiecīgo periodu, kā norādīts 13. apsvērumā.

5.   Izmeklēšana

5.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (13) | Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika periodam no 2011. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(13)

Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika periodam no 2011. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas

| (14) | Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Brazīlijā un ĶTR, zināmos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un tirgotājus, un eksportētāju valstu pārstāvjus. |
| --- | --- |

(14)

Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus Brazīlijā un ĶTR, zināmos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un tirgotājus, un eksportētāju valstu pārstāvjus.

| (15) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(15)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (16) | Savā paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt ražotāju eksportētāju ĶTR, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju atlasi. Brazīlijas ražotāju eksportētāju atlase nebija paredzēta. |
| --- | --- |

(16)

Savā paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu veikt ražotāju eksportētāju ĶTR, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju atlasi. Brazīlijas ražotāju eksportētāju atlase nebija paredzēta.

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (17) | No 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem divi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem Ņemot vērā, ka uzņēmumu, kuri sadarbojas, skaits bija ierobežots, atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(17)

No 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem divi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem Ņemot vērā, ka uzņēmumu, kuri sadarbojas, skaits bija ierobežots, atlase nebija vajadzīga.

Savienības ražotāju atlase

| (18) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko pārdošanas un produkcijas reprezentatīvo apjomu. Izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji un to saistītie uzņēmumi, jo izmeklēšanas sākumā bija neskaidra grupu iekšējā struktūra saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanas un tālākpārdošanas funkcijām. Atlasītie Savienības ražotāji ražo vairāk nekā 70 % Savienības kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust savu viedokli par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un tādējādi tika apstiprināta pagaidu izlase. Izlase ir uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

(18)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko pārdošanas un produkcijas reprezentatīvo apjomu. Izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji un to saistītie uzņēmumi, jo izmeklēšanas sākumā bija neskaidra grupu iekšējā struktūra saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanas un tālākpārdošanas funkcijām. Atlasītie Savienības ražotāji ražo vairāk nekā 70 % Savienības kopējā ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust savu viedokli par pagaidu izlasi. Noteiktajā termiņā piezīmes netika saņemtas, un tādējādi tika apstiprināta pagaidu izlase. Izlase ir uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

| (19) | Viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem 2015. gadā pārdeva jaunam uzņēmumam savu darbību, tostarp aprīkojumu, atļaujas, saistības pret darbiniekiem un esošos līgumus. Tā kā izmaiņas notika pēc izmeklēšanas perioda, tās nav būtiskas izmeklēšanai, kas notiek saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(19)

Viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem 2015. gadā pārdeva jaunam uzņēmumam savu darbību, tostarp aprīkojumu, atļaujas, saistības pret darbiniekiem un esošos līgumus. Tā kā izmaiņas notika pēc izmeklēšanas perioda, tās nav būtiskas izmeklēšanai, kas notiek saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu.

Nesaistīto importētāju atlase

| (20) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(20)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (21) | Sākumā tika uzrunāti četrpadsmit zināmi importētāji/lietotāji, kuri tika aicināti sniegt skaidrojumu par savu darbību, kā arī attiecīgā gadījumā atbildēt uz atlases anketu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(21)

Sākumā tika uzrunāti četrpadsmit zināmi importētāji/lietotāji, kuri tika aicināti sniegt skaidrojumu par savu darbību, kā arī attiecīgā gadījumā atbildēt uz atlases anketu, kas pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu.

| (22) | Atlases anketu aizpildīja pieci uzņēmumi. Četri no tiem bija pārtinēji, t. i., rūpnieciskie lietotāji, kuri attiecīgo ražojumu importē, lai to apstrādātu pirms tālākpārdošanas, un viens bija tirgotājs, kurš tomēr attiecīgajā periodā neimportēja attiecīgo produktu. Tā kā atlases anketu aizpildīja neliels skaits uzņēmumu, atlases veikšana nebija pamatota. |
| --- | --- |

(22)

Atlases anketu aizpildīja pieci uzņēmumi. Četri no tiem bija pārtinēji, t. i., rūpnieciskie lietotāji, kuri attiecīgo ražojumu importē, lai to apstrādātu pirms tālākpārdošanas, un viens bija tirgotājs, kurš tomēr attiecīgajā periodā neimportēja attiecīgo produktu. Tā kā atlases anketu aizpildīja neliels skaits uzņēmumu, atlases veikšana nebija pamatota.

| (23) | Pieteicās vēl divi lietotāji. Viņiem tika nosūtīta anketa. |
| --- | --- |

(23)

Pieteicās vēl divi lietotāji. Viņiem tika nosūtīta anketa.

Anketas un sadarbība

| (24) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses.

| (25) | Komisija nosūtīja anketas sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un to saistītajiem uzņēmumiem, diviem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, vienam tirgotājam un iepriekš minētajiem sešiem apzinātajiem lietotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(25)

Komisija nosūtīja anketas sešiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un to saistītajiem uzņēmumiem, diviem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, vienam tirgotājam un iepriekš minētajiem sešiem apzinātajiem lietotājiem Savienībā.

| (26) | Atbildes uz anketām tika saņemtas no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un no trīs lietotājiem. |
| --- | --- |

(26)

Atbildes uz anketām tika saņemtas no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem un no trīs lietotājiem.

| (27) | Uz anketas jautājumiem atbildēja divi Ķīnas ražotāji eksportētāji un viens Brazīlijas ražotājs. Otrs Brazīlijas ražotājs sākotnēji izrādīja interesi sadarboties izmeklēšanas gaitā, taču neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ šim uzņēmumam tika nosūtīta vēstule, informējot to, ka Komisija grasās piemērot pamatregulas 18. pantu. Uzņēmums atbildēja, ka tas neaizpildīs anketu, bet viņa viedokli pārstāvēs Brazīlijas Alumīnija asociācija (Associação Brasileira do Aluminió, “ABAL”). Turklāt tika saņemti rakstveida materiāli no ABAL. |
| --- | --- |

(27)

Uz anketas jautājumiem atbildēja divi Ķīnas ražotāji eksportētāji un viens Brazīlijas ražotājs. Otrs Brazīlijas ražotājs sākotnēji izrādīja interesi sadarboties izmeklēšanas gaitā, taču neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tādēļ šim uzņēmumam tika nosūtīta vēstule, informējot to, ka Komisija grasās piemērot pamatregulas 18. pantu. Uzņēmums atbildēja, ka tas neaizpildīs anketu, bet viņa viedokli pārstāvēs Brazīlijas Alumīnija asociācija (Associação Brasileira do Aluminió, “ABAL”). Turklāt tika saņemti rakstveida materiāli no ABAL.

Pārbaudes apmeklējumi

| (28) | Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās: | Ražotāji Savienībā:






  — | Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merseburg, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

Ražotāji Savienībā:

—

Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merseburg, Vācija,

| — | Alcomet AD, Schumen, Bulgārija, |
| --- | --- |

—

Alcomet AD, Schumen, Bulgārija,

| — | Eurofoil Luxemburg SA, Dudelange, Luksemburga, un tā saistītais uzņēmums Eurofoil France SAS, Rugles, Francija, |
| --- | --- |

—

Eurofoil Luxemburg SA, Dudelange, Luksemburga, un tā saistītais uzņēmums Eurofoil France SAS, Rugles, Francija,

| — | Hydro Aluminium Slim S.p.a., Cisterna di Latina, Itālija. |
| --- | --- |

—

Hydro Aluminium Slim S.p.a., Cisterna di Latina, Itālija.

| — | Impol d.o.o., Maribor, Slovēnija, |
| --- | --- |

—

Impol d.o.o., Maribor, Slovēnija,

| — | Symetal S.A., Athens, Grieķija. |
| --- | --- |

—

Symetal S.A., Athens, Grieķija.

| | Lietotāji:






  — | Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co KG, Minden, Vācija, |
| --- | --- | --- |

Lietotāji:

—

Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co KG, Minden, Vācija,

| — | Sphere Group, Paris, Francija. |
| --- | --- |

—

Sphere Group, Paris, Francija.

| | Ražotājs eksportētājs Brazīlijā:






  — | Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), São Paulo, Brazīlija. |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājs Brazīlijā:

—

Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), São Paulo, Brazīlija.

| | ĶTR ražotāji eksportētāji:






  — | Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, ĶTR, un ar to saistītie uzņēmumi Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, ĶTR; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, ĶTR; un Dingsheng Aluminium Industries (Hong Kong) Trading Co, Honkonga, |
| --- | --- | --- |

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, ĶTR, un ar to saistītie uzņēmumi Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, ĶTR; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, ĶTR; un Dingsheng Aluminium Industries (Hong Kong) Trading Co, Honkonga,

| — | Nanshan Light Alloy co. Ltd., Yantai, ĶTR. |
| --- | --- |

—

Nanshan Light Alloy co. Ltd., Yantai, ĶTR.

| | Ražotāji tirgus ekonomikas valstīs:






  — | Assan Alüminyum San. ve Tic. A.S, Istanbul, Turcija, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji tirgus ekonomikas valstīs:

—

Assan Alüminyum San. ve Tic. A.S, Istanbul, Turcija,

| — | Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Turcija. |
| --- | --- |

—

Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Turcija.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (29) | Attiecīgais ražojums ir Brazīlijas un ĶTR izcelsmes alumīnija folija, kas ir ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, tālāk neapstrādāta, tikai velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg (“lielie ruļļi”), un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgais ražojums ir plaši pazīstams kā mājsaimniecības alumīnija folija (“AHF”). |
| --- | --- |

(29)

Attiecīgais ražojums ir Brazīlijas un ĶTR izcelsmes alumīnija folija, kas ir ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, tālāk neapstrādāta, tikai velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg (“lielie ruļļi”), un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgais ražojums ir plaši pazīstams kā mājsaimniecības alumīnija folija (“AHF”).

| (30) | AHF ražo no tīra alumīnija, ko vispirms lej biezās sloksnēs (vairāku milimetru biezas, piemēram, līdz pat 1 000 reižu biezākas nekā attiecīgais ražojums) un vēlāk atšķirīgos velmēšanas posmos velmē, līdz iegūst vajadzīgo biezumu. Lai šo foliju padarītu lokāmu, pēc velmēšanas to rūda termiskā procesā un beigās tin spolēs (ruļļos). |
| --- | --- |

(30)

AHF ražo no tīra alumīnija, ko vispirms lej biezās sloksnēs (vairāku milimetru biezas, piemēram, līdz pat 1 000 reižu biezākas nekā attiecīgais ražojums) un vēlāk atšķirīgos velmēšanas posmos velmē, līdz iegūst vajadzīgo biezumu. Lai šo foliju padarītu lokāmu, pēc velmēšanas to rūda termiskā procesā un beigās tin spolēs (ruļļos).

| (31) | Minētās AHF spoles apstrādātāji pakārtotajās nozarēs (tā dēvētie pārtinēji) pēc tam pārtin mazākos ruļļos. Iegūtais ražojums (proti, patērētāju ruļļi, kas nav attiecīgais ražojums) tiek izmantots daudzveidīgai īstermiņa iesaiņošanai, pārsvarā mājsaimniecībā, ēdināšanā, kā arī pārtikas un ziedu mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(31)

Minētās AHF spoles apstrādātāji pakārtotajās nozarēs (tā dēvētie pārtinēji) pēc tam pārtin mazākos ruļļos. Iegūtais ražojums (proti, patērētāju ruļļi, kas nav attiecīgais ražojums) tiek izmantots daudzveidīgai īstermiņa iesaiņošanai, pārsvarā mājsaimniecībā, ēdināšanā, kā arī pārtikas un ziedu mazumtirdzniecībā.

2.   Līdzīgais ražojums

| (32) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Brazīlijas un Ķīnas iekšzemes tirgos, ražojumam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Turcijā, kas bija analogā valsts, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī pamatizmantojums. |
| --- | --- |

(32)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Brazīlijas un Ķīnas iekšzemes tirgos, ražojumam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Turcijā, kas bija analogā valsts, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī pamatizmantojums.

| (33) | Tādēļ Komisija secināja, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Tādēļ Komisija secināja, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (34) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no Brazīlijas un ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no Brazīlijas un ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

1.   Brazīlija

| (35) | Viens ražotājs no Brazīlijas sadarbojās izmeklēšanā. Pirms sākotnējo pasākumu piemērošanas ražotājs pārstāvēja 100 % AHF eksporta no Brazīlijas uz Savienību. |
| --- | --- |

(35)

Viens ražotājs no Brazīlijas sadarbojās izmeklēšanā. Pirms sākotnējo pasākumu piemērošanas ražotājs pārstāvēja 100 % AHF eksporta no Brazīlijas uz Savienību.

1.1.   Eksporta neesamība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (36) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nenotika AHF eksportēšana no Brazīlijas uz Savienību. Tādēļ dempings no Brazīlijas, visticamāk, neturpinātos. Tādēļ novērtējums, izmantojot eksporta cenas uz citām trešām valstīm, tika veikts vienīgi attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(36)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nenotika AHF eksportēšana no Brazīlijas uz Savienību. Tādēļ dempings no Brazīlijas, visticamāk, neturpinātos. Tādēļ novērtējums, izmantojot eksporta cenas uz citām trešām valstīm, tika veikts vienīgi attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību.

1.2.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

| (37) | Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespēju gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. To darot, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Brazīlijā, dempinga no Brazīlijas uz citiem tirgiem neesamība, un Savienības tirgus pievilcība. |
| --- | --- |

(37)

Komisija izvērtēja dempinga atkārtošanās iespēju gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti. To darot, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Brazīlijā, dempinga no Brazīlijas uz citiem tirgiem neesamība, un Savienības tirgus pievilcība.

1.2.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Brazīlijā

| (38) | Tika konstatēts, ka Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, izmantotā ražošanas jauda bija vairāk par 90 %, un tā neizmantotā jauda bija 3 000 tonnu gadā. Tas atbilst 6 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma un 3 % no Savienības patēriņa. Tādēļ tika secināts, ka nepastāv būtiska neizmantotā jauda, kuru varētu novirzīt uz Savienības tirgu, ja tiktu izbeigti pasākumi pret Brazīliju. |
| --- | --- |

(38)

Tika konstatēts, ka Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, izmantotā ražošanas jauda bija vairāk par 90 %, un tā neizmantotā jauda bija 3 000 tonnu gadā. Tas atbilst 6 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma un 3 % no Savienības patēriņa. Tādēļ tika secināts, ka nepastāv būtiska neizmantotā jauda, kuru varētu novirzīt uz Savienības tirgu, ja tiktu izbeigti pasākumi pret Brazīliju.

| (39) | Pārējie divi zināmie Brazīlijas ražotāji nesadarbojās izmeklēšanā, tāpēc viņu neizmantoto jaudu nevarēja pārbaudīt. Pētījumā, kuru iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tika lēsts, ka divu pārējo ražotāju kopējā alumīnija foliju ražošanas jauda esot 58 000 tonnu visa veida alumīnija folijām kopā, kas ir līdzvērtīgi Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, kopējai jaudai. Tiek uzskatīts, ka ir maz ticams, ka šiem diviem ražotājiem varētu būt vērā ņemama neizmantotā jauda, kas tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ka tiktu atļauts atcelt pret Brazīliju vērstos pasākumus: tie neveica eksportu uz Savienību ne pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ne pirms sākotnējo pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(39)

Pārējie divi zināmie Brazīlijas ražotāji nesadarbojās izmeklēšanā, tāpēc viņu neizmantoto jaudu nevarēja pārbaudīt. Pētījumā, kuru iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tika lēsts, ka divu pārējo ražotāju kopējā alumīnija foliju ražošanas jauda esot 58 000 tonnu visa veida alumīnija folijām kopā, kas ir līdzvērtīgi Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, kopējai jaudai. Tiek uzskatīts, ka ir maz ticams, ka šiem diviem ražotājiem varētu būt vērā ņemama neizmantotā jauda, kas tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ka tiktu atļauts atcelt pret Brazīliju vērstos pasākumus: tie neveica eksportu uz Savienību ne pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ne pirms sākotnējo pasākumu piemērošanas.

1.2.2.   Dempinga no Brazīlijas uz citiem tirgiem neesamība

| (40) | Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanās periodā produkciju eksportēja tikai vienam pircējam ASV. Šis eksports veidoja 68 % no kopējā Brazīlijas AHF eksporta uz ASV 2013. gadā, tādējādi ražotājs, kurš sadarbojās, bija lielākais Brazīlijas alumīnija foliju eksportētājs. Šis eksports veidoja 33 % no visa Brazīlijas AHF eksporta 2013. gadā. Salīdzinot eksporta cenu ar normālo vērtību Brazīlijā, šajā eksportā dempings netika atklāts. Dempinga neesamība tika atklāta, izmantojot turpmāk izklāstīto metodi. |
| --- | --- |

(40)

Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanās periodā produkciju eksportēja tikai vienam pircējam ASV. Šis eksports veidoja 68 % no kopējā Brazīlijas AHF eksporta uz ASV 2013. gadā, tādējādi ražotājs, kurš sadarbojās, bija lielākais Brazīlijas alumīnija foliju eksportētājs. Šis eksports veidoja 33 % no visa Brazīlijas AHF eksporta 2013. gadā. Salīdzinot eksporta cenu ar normālo vērtību Brazīlijā, šajā eksportā dempings netika atklāts. Dempinga neesamība tika atklāta, izmantojot turpmāk izklāstīto metodi.

1.2.2.1.   Normālā vērtība

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam no Brazīlijas. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū Brazīlijā bija reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai Brazīlijas ražotāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam no Brazīlijas. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū Brazīlijā bija reprezentatīvi.

| (42) | Tad Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(42)

Tad Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē.

| (43) | Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(43)

Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

1.2.2.2.   Eksporta cenas noteikšana

| (44) | Eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam. |
| --- | --- |

(44)

Eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam.

1.2.2.3.   Salīdzinājums

| (45) | Ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(45)

Ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (46) | Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz fizisko īpašību atšķirībām, transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(46)

Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz fizisko īpašību atšķirībām, transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

1.2.2.4.   Dempinga starpība

| (47) | Pamatojoties uz šo, Komisija konstatēja, ka eksportā uz ASV dempings nenotika. |
| --- | --- |

(47)

Pamatojoties uz šo, Komisija konstatēja, ka eksportā uz ASV dempings nenotika.

| (48) | Tāpēc Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Brazīlijas ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc Komisija uzskata, ka ir maz ticams, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Brazīlijas ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām.

1.2.3.   Savienības tirgus pievilcība

| (49) | Šādas cenas ir ļoti pievilcīgas Brazīlijas iekšzemes tirgū, ko pierāda fakts, ka lielākā daļa ražojumu tika pārdota iekšzemes tirgū. Šie iekšzemes pārdošanas apjomi ir rentabli. Cenas līmenis Brazīlijā ir līdzīgs cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(49)

Šādas cenas ir ļoti pievilcīgas Brazīlijas iekšzemes tirgū, ko pierāda fakts, ka lielākā daļa ražojumu tika pārdota iekšzemes tirgū. Šie iekšzemes pārdošanas apjomi ir rentabli. Cenas līmenis Brazīlijā ir līdzīgs cenām Savienības tirgū.

| (50) | Tāpēc nav gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Brazīlijas eksports uz Savienības tirgu ievērojami pieaugtu, pazeminot Savienības cenas. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc nav gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Brazīlijas eksports uz Savienības tirgu ievērojami pieaugtu, pazeminot Savienības cenas.

1.2.4.   Ieinteresēto personu apgalvojumi par iespējamību, ka dempings no Brazīlijas varētu atsākties

| (51) | Divas ieinteresētās personas – ABAL un CBA – apgalvoja, ka nepastāv iespēja, ka dempings no Brazīlijas varētu atsākties turpmāk minēto iemeslu dēļ:






  i) | nenotiek attiecīgā ražojuma eksports no Brazīlijas uz Savienības tirgu; |
| --- | --- | --- |

(51)

Divas ieinteresētās personas – ABAL un CBA – apgalvoja, ka nepastāv iespēja, ka dempings no Brazīlijas varētu atsākties turpmāk minēto iemeslu dēļ:

i)

nenotiek attiecīgā ražojuma eksports no Brazīlijas uz Savienības tirgu;

| ii) | Brazīlija pēdējā laikā ir kļuvusi par alumīnija tīro importētāju, nevis tīro eksportētāju, jo Brazīlijā ir palielinājies iekšzemes pieprasījums; |
| --- | --- |

ii)

Brazīlija pēdējā laikā ir kļuvusi par alumīnija tīro importētāju, nevis tīro eksportētāju, jo Brazīlijā ir palielinājies iekšzemes pieprasījums;

| iii) | ir palielinājušās ražošanas izmaksas tādēļ, ka ir palielinājušās izejvielu izmaksas un elektroenerģijas izmaksas, kā dēļ Brazīlijas ražojumi ir zaudējuši konkurētspēju; |
| --- | --- |

iii)

ir palielinājušās ražošanas izmaksas tādēļ, ka ir palielinājušās izejvielu izmaksas un elektroenerģijas izmaksas, kā dēļ Brazīlijas ražojumi ir zaudējuši konkurētspēju;

| iv) | nepastāv apstrādāto alumīnija foliju, līdzīga ražojuma, uz kuru neattiecas antidempinga pasākumi, liela apjoma eksports no Brazīlijas uz Savienību; |
| --- | --- |

iv)

nepastāv apstrādāto alumīnija foliju, līdzīga ražojuma, uz kuru neattiecas antidempinga pasākumi, liela apjoma eksports no Brazīlijas uz Savienību;

| v) | saistīto uzņēmumu klātbūtne Savienībā, kuri ir atbildīgi par Savienības tirgus apkalpošanu, tā vietā, lai pārdalītu eksportu no Brazīlijas; |
| --- | --- |

v)

saistīto uzņēmumu klātbūtne Savienībā, kuri ir atbildīgi par Savienības tirgus apkalpošanu, tā vietā, lai pārdalītu eksportu no Brazīlijas;

| vi) | Brazīlijā nepastāv neizmantotā jauda un samazinās ražošanas apjomi, tādēļ ir maz ticams, ka varētu notikt jaudas novirzīšana vai izvēršana; |
| --- | --- |

vi)

Brazīlijā nepastāv neizmantotā jauda un samazinās ražošanas apjomi, tādēļ ir maz ticams, ka varētu notikt jaudas novirzīšana vai izvēršana;

| vii) | iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu un eksportēto ražojumu fiziskie raksturlielumi atšķiras. |
| --- | --- |

vii)

iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu un eksportēto ražojumu fiziskie raksturlielumi atšķiras.

| (52) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu jāatzīmē, ka tas, ka nepastāv eksports no Brazīlijas un Savienību, tika apliecināts izmeklēšanā. Taču Komisija uzskata, ka eksporta neesamība varētu būt saistīta ar ieviestajiem antidempinga pasākumiem. Tāpēc eksporta neesamība pati par sevi nav pietiekams pierādījums, kas ļautu secināt, ka nepastāv dempinga atkārtošanās risks. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu jāatzīmē, ka tas, ka nepastāv eksports no Brazīlijas un Savienību, tika apliecināts izmeklēšanā. Taču Komisija uzskata, ka eksporta neesamība varētu būt saistīta ar ieviestajiem antidempinga pasākumiem. Tāpēc eksporta neesamība pati par sevi nav pietiekams pierādījums, kas ļautu secināt, ka nepastāv dempinga atkārtošanās risks.

| (53) | Attiecībā uz otro apgalvojumu jāatzīmē, ka Brazīlijas primārā alumīnija neto importētāja statuss kopš 2014. gada tika apstiprināts izmeklēšanā. Apstiprinājās arī tas, ka ir pieaudzis iekšzemes pieprasījums Brazīlijā: 2009.–2013. gadā alumīnija ražojumu iekšzemes patēriņš pieauga par 48 % un alumīnija folijas patēriņš palielinājās par 24 %. Tomēr ieinteresētās personas nesniedza pierādījumus, ka šis fakts noteikti novērstu risku, ka dempings varētu atkārtoties. Taču pieaugušais iekšzemes pieprasījums Brazīlijā tika uzskatīts par faktoru, kas palielina iekšzemes tirgus pievilcīgumu, analizējot Savienības tirgus pievilcīgumu, kā iepriekš izskaidrots. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz otro apgalvojumu jāatzīmē, ka Brazīlijas primārā alumīnija neto importētāja statuss kopš 2014. gada tika apstiprināts izmeklēšanā. Apstiprinājās arī tas, ka ir pieaudzis iekšzemes pieprasījums Brazīlijā: 2009.–2013. gadā alumīnija ražojumu iekšzemes patēriņš pieauga par 48 % un alumīnija folijas patēriņš palielinājās par 24 %. Tomēr ieinteresētās personas nesniedza pierādījumus, ka šis fakts noteikti novērstu risku, ka dempings varētu atkārtoties. Taču pieaugušais iekšzemes pieprasījums Brazīlijā tika uzskatīts par faktoru, kas palielina iekšzemes tirgus pievilcīgumu, analizējot Savienības tirgus pievilcīgumu, kā iepriekš izskaidrots.

| (54) | Attiecībā uz trešo apgalvojumu izmeklēšanā tika apstiprināts, ka iekšzemes tirgū ir augstākas cenas, taču ar to vien nepietika, lai secinātu, ka gadījumā, ja pastāvētu augstas iekšzemes cenas, dempings nevarētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz trešo apgalvojumu izmeklēšanā tika apstiprināts, ka iekšzemes tirgū ir augstākas cenas, taču ar to vien nepietika, lai secinātu, ka gadījumā, ja pastāvētu augstas iekšzemes cenas, dempings nevarētu atkārtoties.

| (55) | Attiecībā uz ceturto apgalvojumu jāatzīmē ka, ieinteresētās personas nesniedza pierādījumus, ka rīcība saistībā ar vienu ražojumu varētu tikt izmantota, lai prognozētu rīcību saistībā ar citu ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz ceturto apgalvojumu jāatzīmē ka, ieinteresētās personas nesniedza pierādījumus, ka rīcība saistībā ar vienu ražojumu varētu tikt izmantota, lai prognozētu rīcību saistībā ar citu ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (56) | Attiecībā uz piekto apgalvojumu izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā darbojas Brazīlijas ražotāju, kuri nesadarbojās, saistītie uzņēmumi. Taču, tā kā neviens no šiem uzņēmumiem izmeklēšanā nesadarbojās, nebija iespējams noteikt, vai tie patiesi ražoja līdzīgu ražojumu, ko piegādāt Savienības tirgum. Tādēļ šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz piekto apgalvojumu izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā darbojas Brazīlijas ražotāju, kuri nesadarbojās, saistītie uzņēmumi. Taču, tā kā neviens no šiem uzņēmumiem izmeklēšanā nesadarbojās, nebija iespējams noteikt, vai tie patiesi ražoja līdzīgu ražojumu, ko piegādāt Savienības tirgum. Tādēļ šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt.

| (57) | Attiecībā uz sesto apgalvojumu izmeklēšanā tika apstiprināts, ka nepastāv vērā ņemama neizmantotā jauda. Tas tika ņemts vērā, vērtējot ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Brazīlijā, kā iepriekš izskaidrots. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz sesto apgalvojumu izmeklēšanā tika apstiprināts, ka nepastāv vērā ņemama neizmantotā jauda. Tas tika ņemts vērā, vērtējot ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Brazīlijā, kā iepriekš izskaidrots.

| (58) | Attiecībā uz septīto apgalvojumu jāatzīmē, ka fizisko raksturlielumu atšķirības tika pienācīgi ņemtas vērā, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenas, kā iepriekš izskaidrots. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz septīto apgalvojumu jāatzīmē, ka fizisko raksturlielumu atšķirības tika pienācīgi ņemtas vērā, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenas, kā iepriekš izskaidrots.

1.2.5.   Secinājumi par dempinga no Brazīlijas turpināšanās iespējamību

| (59) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka Brazīlijā pastāv tikai neliela neizmantotā jauda, kuru, ja tiktu izbeigti pasākumi pret Brazīliju, varētu novirzīt uz Savienības tirgu. Nekāda dempinga prakse citos tirgos netika atklāta. Ir uzskatāms, ka Savienības tirgus pievilcīgums Brazīlijas ražotājiem ir neliels, jo tiem ir ļoti pievilcīgs iekšzemes tirgus un ir līdzīgi cenu līmeņi. |
| --- | --- |

(59)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka Brazīlijā pastāv tikai neliela neizmantotā jauda, kuru, ja tiktu izbeigti pasākumi pret Brazīliju, varētu novirzīt uz Savienības tirgu. Nekāda dempinga prakse citos tirgos netika atklāta. Ir uzskatāms, ka Savienības tirgus pievilcīgums Brazīlijas ražotājiem ir neliels, jo tiem ir ļoti pievilcīgs iekšzemes tirgus un ir līdzīgi cenu līmeņi.

| (60) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir maz ticams, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, dempings no Brazīlijas varētu atsākties. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir maz ticams, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu izbeigti, dempings no Brazīlijas varētu atsākties.

| (61) | Tādēļ procedūra pret attiecīgā Brazīlijas izcelsmes ražojuma importu būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(61)

Tādēļ procedūra pret attiecīgā Brazīlijas izcelsmes ražojuma importu būtu jāizbeidz.

2.   ĶTR

| (62) | Divi ĶTR ražotāji sadarbojās izmeklēšanā. Sākotnēji tie ziņoja par 4 264 tonnu eksportu uz Savienību, kas atbilstoši Eurostat datiem atbilstu 250–350 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka eksporta apjoms ir diapazonā no 900 līdz 1 100 tonnām pirmajam ražotājam, kas atbilst 53–90 % no kopējā eksporta no ĶTR uz Savienību. Lielākā daļa šā eksporta tika īstenota “ievešana pārstrādei” režīmā, un tādēļ uz to neattiecās ne antidempinga maksājums, ne muitas nodoklis. Atklājās, ka otrs ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu nav eksportējis uz Savienību. |
| --- | --- |

(62)

Divi ĶTR ražotāji sadarbojās izmeklēšanā. Sākotnēji tie ziņoja par 4 264 tonnu eksportu uz Savienību, kas atbilstoši Eurostat datiem atbilstu 250–350 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka eksporta apjoms ir diapazonā no 900 līdz 1 100 tonnām pirmajam ražotājam, kas atbilst 53–90 % no kopējā eksporta no ĶTR uz Savienību. Lielākā daļa šā eksporta tika īstenota “ievešana pārstrādei” režīmā, un tādēļ uz to neattiecās ne antidempinga maksājums, ne muitas nodoklis. Atklājās, ka otrs ražotājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu nav eksportējis uz Savienību.

2.1.   Analogās valsts izvēle un normālās vērtības aprēķināšana

| (63) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas ierosinājumu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par tirgus ekonomikas trešo valsti izmantot Turciju. Turcija jau tika izmantota, kā analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(63)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par Komisijas ierosinājumu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par tirgus ekonomikas trešo valsti izmantot Turciju. Turcija jau tika izmantota, kā analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā.

| (64) | Viena ieinteresētā persona izteica iebildumus pret Turcijas ierosinājumu un kā alternatīvu analogo valsti ierosināja Dienvidāfriku, apgalvojot, ka Dienvidāfrika būtu daudz piemērotāka, jo Turcijas ražotāju izmaksu struktūra atšķirtos no Ķīnas izmaksu struktūras, un ka Turcija 2014. gada jūlijā visu veidu alumīnija folijas importam no Ķīnas esot piemērojusi 22 % antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(64)

Viena ieinteresētā persona izteica iebildumus pret Turcijas ierosinājumu un kā alternatīvu analogo valsti ierosināja Dienvidāfriku, apgalvojot, ka Dienvidāfrika būtu daudz piemērotāka, jo Turcijas ražotāju izmaksu struktūra atšķirtos no Ķīnas izmaksu struktūras, un ka Turcija 2014. gada jūlijā visu veidu alumīnija folijas importam no Ķīnas esot piemērojusi 22 % antidempinga maksājumu.

| (65) | Papildus ieinteresēto pušu ierosinājumiem Komisija pati centās noteikt atbilstošu analogo valsti. Kā papildu potenciālās analogās valstis tā norādīja Indiju, Japānu, Dienvidkoreju, Apvienotos Arābu Emirātus, ASV un Taivānu, jo tām ir lieli alumīnija foliju ražošanas apjomi. Tomēr tika konstatēts, ka Japāna, ASV un Taivāna ražo plānāku alumīnija foliju, nevis attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(65)

Papildus ieinteresēto pušu ierosinājumiem Komisija pati centās noteikt atbilstošu analogo valsti. Kā papildu potenciālās analogās valstis tā norādīja Indiju, Japānu, Dienvidkoreju, Apvienotos Arābu Emirātus, ASV un Taivānu, jo tām ir lieli alumīnija foliju ražošanas apjomi. Tomēr tika konstatēts, ka Japāna, ASV un Taivāna ražo plānāku alumīnija foliju, nevis attiecīgo ražojumu.

| (66) | Uzaicinājums sadarboties tika nosūtīts zināmiem ražotājiem Indijā, Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Turcijā. Sadarboties piekrita vien divi ražotāji eksportētāji Turcijā. No citu potenciālo analogo valstu ražotājiem atbildes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(66)

Uzaicinājums sadarboties tika nosūtīts zināmiem ražotājiem Indijā, Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Turcijā. Sadarboties piekrita vien divi ražotāji eksportētāji Turcijā. No citu potenciālo analogo valstu ražotājiem atbildes netika saņemtas.

| (67) | Turcija tika atzīta par būtisku alumīnija folijas ražotāju ar atvērtu tirgu un tajā nepastāvēja kropļojumi saistībā ar izejvielu vai enerģijas cenām. Tika konstatēts, ka ražošanas process Turcijā un ĶTR ir līdzīgs. Turcija tika atlasīta, kā analoga valsts, lai konstatētu normālo vērtību ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, un divu uzņēmumu, kuri sadarbojās, telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(67)

Turcija tika atzīta par būtisku alumīnija folijas ražotāju ar atvērtu tirgu un tajā nepastāvēja kropļojumi saistībā ar izejvielu vai enerģijas cenām. Tika konstatēts, ka ražošanas process Turcijā un ĶTR ir līdzīgs. Turcija tika atlasīta, kā analoga valsts, lai konstatētu normālo vērtību ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, un divu uzņēmumu, kuri sadarbojās, telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

| (68) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Turcijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai Turcijas ražotāju, kuri sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksportam uz Savienību pārdoto apjomu, t. i., vai kopējais iekšzemes tirgū pārdotais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.

| (69) | Turklāt tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka viena ražotāja pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē, savukārt otra ražotāja pārdošanas rentabilitāti nevarēja konstatēt, jo trūka detalizētu izmaksu uzskaites datu. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt tika pārbaudīts, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. Tika konstatēts, ka viena ražotāja pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē, savukārt otra ražotāja pārdošanas rentabilitāti nevarēja konstatēt, jo trūka detalizētu izmaksu uzskaites datu.

| (70) | Otra ražotāja normālo vērtību nevarēja noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, jo trūka detalizētu izmaksu uzskaites datu. |
| --- | --- |

(70)

Otra ražotāja normālo vērtību nevarēja noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, jo trūka detalizētu izmaksu uzskaites datu.

| (71) | Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar pirmā ražotāja faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(71)

Tādējādi normālā vērtība tika pamatota ar pirmā ražotāja faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena no iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (72) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka normālo vērtību nevar pamatoti aprēķināt, pamatojoties tikai uz viena Turcijas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem. Turklāt Ķīnas ražotājs uzsvēra, ka tādēļ, ka Turcijas ražotāja uzņēmējdarbības dati ir konfidenciāli, nav bijis iespējams izvērtēt vai pamatot izrietošo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(72)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka normālo vērtību nevar pamatoti aprēķināt, pamatojoties tikai uz viena Turcijas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem. Turklāt Ķīnas ražotājs uzsvēra, ka tādēļ, ka Turcijas ražotāja uzņēmējdarbības dati ir konfidenciāli, nav bijis iespējams izvērtēt vai pamatot izrietošo dempinga starpību.

| (73) | Viena ražotāja analogajā valstī datu izmantošana atbilst Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, saskaņā ar kuru šādas cenas var izmantot, ja tās ir reālas konkurences iekšzemes tirgū rezultāts. Kā norādīts 68. un 69. apsvērumā, ir vairāki Turcijas iekšzemes ražotāji, un Turcija ir arī alumīnija folijas importētāja. Tādēļ Komisija uzskata, ka cenas Turcijas tirgū ir reālas konkurences rezultāts un nepastāv nekādi pierādījumi, kas liecinātu, ka viena ražotāja cenas nevar izmantot, lai noteiktu normālo vērtību. Attiecībā uz uzņēmējdarbības datiem, Komisijai jāaizsargā personu iesniegto datu konfidencialitāte, un tādēļ tā nevar atklāt Ķīnas ražotājiem komerciāli sensitīvu informāciju par Turcijas ražotāju. Tāpēc minētā Ķīnas eksportētāja apgalvojumi jānoraida. |
| --- | --- |

(73)

Viena ražotāja analogajā valstī datu izmantošana atbilst Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, saskaņā ar kuru šādas cenas var izmantot, ja tās ir reālas konkurences iekšzemes tirgū rezultāts. Kā norādīts 68. un 69. apsvērumā, ir vairāki Turcijas iekšzemes ražotāji, un Turcija ir arī alumīnija folijas importētāja. Tādēļ Komisija uzskata, ka cenas Turcijas tirgū ir reālas konkurences rezultāts un nepastāv nekādi pierādījumi, kas liecinātu, ka viena ražotāja cenas nevar izmantot, lai noteiktu normālo vērtību. Attiecībā uz uzņēmējdarbības datiem, Komisijai jāaizsargā personu iesniegto datu konfidencialitāte, un tādēļ tā nevar atklāt Ķīnas ražotājiem komerciāli sensitīvu informāciju par Turcijas ražotāju. Tāpēc minētā Ķīnas eksportētāja apgalvojumi jānoraida.

2.2.   Eksporta cenas noteikšana

| (74) | Eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem. |
| --- | --- |

(74)

Eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem.

| (75) | Viens Ķīnas ražotājs norādīja, ka tā PVN atmaksas likme tika aprēķināta nepareizi. Aprēķins tika atbilstīgi grozīts, un Komisija no jauna izpauda attiecīgajam ražotājam pārskatītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(75)

Viens Ķīnas ražotājs norādīja, ka tā PVN atmaksas likme tika aprēķināta nepareizi. Aprēķins tika atbilstīgi grozīts, un Komisija no jauna izpauda attiecīgajam ražotājam pārskatītos konstatējumus.

2.3.   Salīdzinājums

| (76) | Ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(76)

Ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta EXW līmenī. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (77) | Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(77)

Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

| (78) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka normālais ievedmuitas nodoklis 7,5 % apmērā par tādu pašu apmēru palielina iekšzemes cenas un ka salīdzinājuma nolūkā tās būtu jākoriģē. Ķīnas ražotājs arī apgalvoja, ka iepakošanas cenas precizēšana nebija pamatota, jo iepakošanas izmaksas ir piemērojamas visiem ražotājiem, neatkarīgi no to atrašanās vietas. |
| --- | --- |

(78)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka normālais ievedmuitas nodoklis 7,5 % apmērā par tādu pašu apmēru palielina iekšzemes cenas un ka salīdzinājuma nolūkā tās būtu jākoriģē. Ķīnas ražotājs arī apgalvoja, ka iepakošanas cenas precizēšana nebija pamatota, jo iepakošanas izmaksas ir piemērojamas visiem ražotājiem, neatkarīgi no to atrašanās vietas.

| (79) | Komisija atzīmē, ka arī Ķīnā pastāv ievedmuitas nodoklis par alumīnija foliju. Tāpēc nešķiet, ka salīdzinājums tiktu izkropļots tādēļ, ka Turcijā pastāv līdzīgs ievedmuitas nodoklis. Turklāt, pat ja tiktu izdarīts ievedmuitas nodokļa precizējums, tas nemainītu faktu, ka Ķīnas eksportētāji Savienības tirgū īsteno vērā ņemamu dempingu. Attiecībā uz iepakošanas izmaksām, precizējums ir ticis veikts gan Ķīnas eksporta cenām, gan Turcijas iekšzemes cenām, lai neitralizētu jebkādas iepakošanas atšķirības. Tādēļ iepakošanas izmaksu precizējums nevar radīt nekādu salīdzinājuma izkropļojumu. Tādēļ šie apgalvojumi jānoraida. |
| --- | --- |

(79)

Komisija atzīmē, ka arī Ķīnā pastāv ievedmuitas nodoklis par alumīnija foliju. Tāpēc nešķiet, ka salīdzinājums tiktu izkropļots tādēļ, ka Turcijā pastāv līdzīgs ievedmuitas nodoklis. Turklāt, pat ja tiktu izdarīts ievedmuitas nodokļa precizējums, tas nemainītu faktu, ka Ķīnas eksportētāji Savienības tirgū īsteno vērā ņemamu dempingu. Attiecībā uz iepakošanas izmaksām, precizējums ir ticis veikts gan Ķīnas eksporta cenām, gan Turcijas iekšzemes cenām, lai neitralizētu jebkādas iepakošanas atšķirības. Tādēļ iepakošanas izmaksu precizējums nevar radīt nekādu salīdzinājuma izkropļojumu. Tādēļ šie apgalvojumi jānoraida.

2.4.   Dempinga starpība

| (80) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīgā ražojuma veidam analogā valstī, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīgā ražojuma veidam analogā valstī, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam.

| (81) | Tādējādi vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF (izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, ĶTR | 28,1 % |

(81)

Tādējādi vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF (izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, ĶTR

28,1 %

2.5.   Dempinga no ĶTR turpināšanās iespējamība

| (82) | Pēc tam, kad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka pastāv dempings, Komisija izmeklēja iespējamību, vai tad, ja pasākumi tiktu atcelti, dempings turpinātos. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, dempinga no ĶTR uz citiem tirgiem neesamība, un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(82)

Pēc tam, kad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka pastāv dempings, Komisija izmeklēja iespējamību, vai tad, ja pasākumi tiktu atcelti, dempings turpinātos. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, dempinga no ĶTR uz citiem tirgiem neesamība, un Savienības tirgus pievilcīgums.

2.5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (83) | Tika konstatēts, ka divu Ķīnas ražotāju, kuri sadarbojās, jaudas izlietojums ir 85 % un 90 %. Šo abu ražotāju neizmantotā jauda ir 50 000 tonnas. Tas atbilst visai Savienības ražošanas nozares ražošanai un ir vairāk par 50 % no Savienības patēriņa. Turklāt viens no uzņēmumiem tajā laikā attīstīja papildu folijas velmēšanas jaudu 40 000 tonnu apmērā. Tādēļ tika secināts, ka pastāv būtiska neizmantotā jauda, kuru, ja tiktu izbeigti pasākumi pret ĶTR, varētu vismaz daļēji novirzīt uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(83)

Tika konstatēts, ka divu Ķīnas ražotāju, kuri sadarbojās, jaudas izlietojums ir 85 % un 90 %. Šo abu ražotāju neizmantotā jauda ir 50 000 tonnas. Tas atbilst visai Savienības ražošanas nozares ražošanai un ir vairāk par 50 % no Savienības patēriņa. Turklāt viens no uzņēmumiem tajā laikā attīstīja papildu folijas velmēšanas jaudu 40 000 tonnu apmērā. Tādēļ tika secināts, ka pastāv būtiska neizmantotā jauda, kuru, ja tiktu izbeigti pasākumi pret ĶTR, varētu vismaz daļēji novirzīt uz Savienības tirgu.

| (84) | Otrs zināmais Ķīnas ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, tāpēc viņa neizmantoto jaudu nevarēja pārbaudīt. Pieprasījuma iesniedzēju iesniegtajā izpētē tika lēsts, ka kopējā alumīnija folija ražošanas jauda citiem Ķīnas ražotājiem, kuri nesadarbojās, varētu būt aptuveni desmit reizes lielāka par divu ražotāju, kuri sadarbojās, kopējo jaudu. Pētījumā tiek lēsts, ka kopējā Ķīnas ražošanas jauda visiem alumīnija folijas veidiem ir par 450 000 tonnu lielāka nekā kopējais Ķīnas iekšzemes patēriņš. Tāpat pētījumā tiek prognozēts, ka Ķīnas ražošanas jauda aizvien pieaugs no 2,5 miljoniem tonnu 2014. gadā līdz 2,8 miljoniem tonnu 2018. gadā un ka ir maz ticams, ka Ķīnas iekšzemes patēriņa pieaugums tajā pašā periodā no 2,1 miljona tonnu līdz 2,4 miljoniem tonnu varētu būt pietiekams, lai pilnībā absorbētu pieaugošo jaudu. Tādēļ tika uzskatīts, ka ražotājiem, kuri nesadarbojas, varētu pastāvēt būtiska neizmantotā jauda, kuru, ja tiktu izbeigti pasākumi pret ĶTR, varētu vismaz daļēji novirzīt uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(84)

Otrs zināmais Ķīnas ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, tāpēc viņa neizmantoto jaudu nevarēja pārbaudīt. Pieprasījuma iesniedzēju iesniegtajā izpētē tika lēsts, ka kopējā alumīnija folija ražošanas jauda citiem Ķīnas ražotājiem, kuri nesadarbojās, varētu būt aptuveni desmit reizes lielāka par divu ražotāju, kuri sadarbojās, kopējo jaudu. Pētījumā tiek lēsts, ka kopējā Ķīnas ražošanas jauda visiem alumīnija folijas veidiem ir par 450 000 tonnu lielāka nekā kopējais Ķīnas iekšzemes patēriņš. Tāpat pētījumā tiek prognozēts, ka Ķīnas ražošanas jauda aizvien pieaugs no 2,5 miljoniem tonnu 2014. gadā līdz 2,8 miljoniem tonnu 2018. gadā un ka ir maz ticams, ka Ķīnas iekšzemes patēriņa pieaugums tajā pašā periodā no 2,1 miljona tonnu līdz 2,4 miljoniem tonnu varētu būt pietiekams, lai pilnībā absorbētu pieaugošo jaudu. Tādēļ tika uzskatīts, ka ražotājiem, kuri nesadarbojas, varētu pastāvēt būtiska neizmantotā jauda, kuru, ja tiktu izbeigti pasākumi pret ĶTR, varētu vismaz daļēji novirzīt uz Savienības tirgu.

| (85) | Ķīnas ražotājs, lai gan neapstrīdēja konstatējumus par neizmantotās jaudas apjomiem, apgalvoja, ka esot nereāli pieņemt, ka visa neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(85)

Ķīnas ražotājs, lai gan neapstrīdēja konstatējumus par neizmantotās jaudas apjomiem, apgalvoja, ka esot nereāli pieņemt, ka visa neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu.

| (86) | Komisija uzskata atbilstoši tās vērtējumam 84. un 97. apsvērumā, ka neizmantotā jauda uz Savienības tirgu varētu tikt novirzīta vismaz daļēji. 83. apsvērums tika atbilstīgi grozīts. |
| --- | --- |

(86)

Komisija uzskata atbilstoši tās vērtējumam 84. un 97. apsvērumā, ka neizmantotā jauda uz Savienības tirgu varētu tikt novirzīta vismaz daļēji. 83. apsvērums tika atbilstīgi grozīts.

2.5.2.   ĶTR dempings citos tirgos

| (87) | Tika konstatēts, ka viena Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas uz citiem tirgiem (galvenie eksporta mērķi ir bijuši Apvienotie Arābu Emirāti, Saūda Arābija, ASV, Ēģipte un Indija) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijušas zemākas par normālo vērtību, kāda ir noteikta iepriekš 63.–71. apsvērumā, tādējādi tās bija dempinga cenas. Otra Ķīnas ražotāja eksporta cenas uz citiem tirgiem nebija iespējams apkopot. |
| --- | --- |

(87)

Tika konstatēts, ka viena Ķīnas ražotāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas uz citiem tirgiem (galvenie eksporta mērķi ir bijuši Apvienotie Arābu Emirāti, Saūda Arābija, ASV, Ēģipte un Indija) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijušas zemākas par normālo vērtību, kāda ir noteikta iepriekš 63.–71. apsvērumā, tādējādi tās bija dempinga cenas. Otra Ķīnas ražotāja eksporta cenas uz citiem tirgiem nebija iespējams apkopot.

| (88) | Tā kā pastāv dempings citos tirgos, Komisija secina, ka ĶTR ražotājs eksportētājs pārdod attiecīgos ražojumus uz trešām valstīm par dempinga cenām. Tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, ĶTR ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu arī Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Tā kā pastāv dempings citos tirgos, Komisija secina, ka ĶTR ražotājs eksportētājs pārdod attiecīgos ražojumus uz trešām valstīm par dempinga cenām. Tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv iespējamība, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, ĶTR ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu arī Savienības tirgū pārdotu par dempinga cenām.

| (89) | Viens no Ķīnas ražotājiem apgalvoja, ka konstatējums, ka ir pastāvējis eksports par dempinga cenām uz citiem tirgiem, neesot būtisks, jo pārskatīšana attiecas vien uz Savienības tirgu, nevis uz pasaules tirgu. Ķīnas ražotājs norāda, ka cenu salīdzināšana starp tirgiem neesot pieņemama, jo cenu struktūra citās pasaules daļās varot būt atšķirīga. Turklāt būtu jāsalīdzina arī Savienības eksporta klātbūtne tajos pašos tirgos, un tādējādi varētu konstatēt, ka Savienības iekšzemes cenas ir pārāk augstas. |
| --- | --- |

(89)

Viens no Ķīnas ražotājiem apgalvoja, ka konstatējums, ka ir pastāvējis eksports par dempinga cenām uz citiem tirgiem, neesot būtisks, jo pārskatīšana attiecas vien uz Savienības tirgu, nevis uz pasaules tirgu. Ķīnas ražotājs norāda, ka cenu salīdzināšana starp tirgiem neesot pieņemama, jo cenu struktūra citās pasaules daļās varot būt atšķirīga. Turklāt būtu jāsalīdzina arī Savienības eksporta klātbūtne tajos pašos tirgos, un tādējādi varētu konstatēt, ka Savienības iekšzemes cenas ir pārāk augstas.

| (90) | Kā izskaidrots 82. apsvērumā, Komisija, lai novērtētu dempinga iespējamību Savienības tirgū, ir ņēmusi vērā vairākus rādītājus. Komisija uzskata, ka eksportētāji, kuri nodarbojas ar dempingu citos tirgos, drīzāk varētu iesaistīties dempingā arī Savienībā, ja salīdzina ar eksportētājiem, kuri nenodarbojas ar dempingu citos tirgos. Tādēļ tas ir būtisks rādītājs, lai varētu konstatēt, vai ir iespējama dempinga turpināšanās. Tāpēc apgalvojums jānoraida. |
| --- | --- |

(90)

Kā izskaidrots 82. apsvērumā, Komisija, lai novērtētu dempinga iespējamību Savienības tirgū, ir ņēmusi vērā vairākus rādītājus. Komisija uzskata, ka eksportētāji, kuri nodarbojas ar dempingu citos tirgos, drīzāk varētu iesaistīties dempingā arī Savienībā, ja salīdzina ar eksportētājiem, kuri nenodarbojas ar dempingu citos tirgos. Tādēļ tas ir būtisks rādītājs, lai varētu konstatēt, vai ir iespējama dempinga turpināšanās. Tāpēc apgalvojums jānoraida.

| (91) | Apgalvojums par Savienības ražotāju eksporta rīcību ir aplūkots 171. apsvērumā. |
| --- | --- |

(91)

Apgalvojums par Savienības ražotāju eksporta rīcību ir aplūkots 171. apsvērumā.

2.5.3.   Savienības tirgus pievilcība

| (92) | Kā minēts 114. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi, Ķīnas imports, kas īstenots normālā importa režīmā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, būtu pazeminājis Savienības ražošanas nozares cenas vidēji par 12,2 %. Turklāt tika konstatēts, ka Ķīnas importa, kas īstenots “ievešana pārstrādei” režīmā, un tādēļ uz to neattiecas antidempinga maksājums vai muitas nodoklis, kas veidoja aptuveni 75 % Ķīnas importa, cenas bija par 18 % zemākas nekā Savienības ražošanas rūpniecības cenas. Ķīnas cenas ir arī zemākas par eksporta cenām no jebkuras citas valsts uz Savienību. Šīs cenu atšķirības noteikti liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas eksportētāju spēju konkurēt ar cenu, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(92)

Kā minēts 114. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi, Ķīnas imports, kas īstenots normālā importa režīmā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, būtu pazeminājis Savienības ražošanas nozares cenas vidēji par 12,2 %. Turklāt tika konstatēts, ka Ķīnas importa, kas īstenots “ievešana pārstrādei” režīmā, un tādēļ uz to neattiecas antidempinga maksājums vai muitas nodoklis, kas veidoja aptuveni 75 % Ķīnas importa, cenas bija par 18 % zemākas nekā Savienības ražošanas rūpniecības cenas. Ķīnas cenas ir arī zemākas par eksporta cenām no jebkuras citas valsts uz Savienību. Šīs cenu atšķirības noteikti liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas eksportētāju spēju konkurēt ar cenu, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (93) | Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību. |
| --- | --- |

(93)

Tādējādi var pamatoti gaidīt, ka tad, ja pasākumus atceltu, ievērojama daļa no pašreizējā Ķīnas eksporta tiktu novirzīta uz Savienību.

| (94) | Ir vērts atgādināt, ka pirms tika piemēroti sākotnējie pasākumi, sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū veido 30,72 %. Tāpēc ir gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksports, kas patlaban aizņem 2 % Savienības tirgus, ievērojami pieaugtu, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu Savienībā. |
| --- | --- |

(94)

Ir vērts atgādināt, ka pirms tika piemēroti sākotnējie pasākumi, sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas tirgus daļa Savienības tirgū veido 30,72 %. Tāpēc ir gaidāms, ka tad, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas eksports, kas patlaban aizņem 2 % Savienības tirgus, ievērojami pieaugtu, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu Savienībā.

| (95) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka neliels cenu samazinājums esot daļa no normāla cenu veidošanas mehānisma, ja iekšzemes ražotāji konkurē ar citu valstu ražotājiem. Cenu samazinājums par 12,2 % nebūtu nesaprātīgs un neradītu grūtības Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(95)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka neliels cenu samazinājums esot daļa no normāla cenu veidošanas mehānisma, ja iekšzemes ražotāji konkurē ar citu valstu ražotājiem. Cenu samazinājums par 12,2 % nebūtu nesaprātīgs un neradītu grūtības Savienības ražotājiem.

| (96) | Tas, ka tiek konstatēts cenu samazinājums, pats par sevi neļauj secināt, ka eksportētājs ir rīkojies negodīgi. Taču šajā gadījumā tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpība norādīja uz iespējamajiem Ķīnas importa cenu līmeņiem gadījumā, ja tiktu pieļauta pasākumu atcelšana, un tā spēju pārņemt tirgus daļu Savienībā uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt tika konstatēts, ka šis imports varētu notikt par dempinga cenām. Tāpēc apgalvojums, ka cenu samazinājums par 12,2 % nebūtu nesaprātīgs, šajā kontekstā ir neatbilstošs un tādēļ tika noraidīts. |
| --- | --- |

(96)

Tas, ka tiek konstatēts cenu samazinājums, pats par sevi neļauj secināt, ka eksportētājs ir rīkojies negodīgi. Taču šajā gadījumā tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpība norādīja uz iespējamajiem Ķīnas importa cenu līmeņiem gadījumā, ja tiktu pieļauta pasākumu atcelšana, un tā spēju pārņemt tirgus daļu Savienībā uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt tika konstatēts, ka šis imports varētu notikt par dempinga cenām. Tāpēc apgalvojums, ka cenu samazinājums par 12,2 % nebūtu nesaprātīgs, šajā kontekstā ir neatbilstošs un tādēļ tika noraidīts.

2.5.4.   Secinājums par dempinga no ĶTR turpināšanās iespējamību

| (97) | Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar būtiskām dempinga starpībām. Tāpat tajā atklājās, ka attiecīgā ražojuma neizmantotā ražošanas jauda ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ievērojama salīdzinājumā ar Savienības patēriņu. Ir iespējams, ka šī neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ka tiktu atļauts izbeigt pasākumus pret ĶTR. |
| --- | --- |

(97)

Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar būtiskām dempinga starpībām. Tāpat tajā atklājās, ka attiecīgā ražojuma neizmantotā ražošanas jauda ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ievērojama salīdzinājumā ar Savienības patēriņu. Ir iespējams, ka šī neizmantotā jauda vismaz daļēji tiktu novirzīta uz Savienības tirgu, ka tiktu atļauts izbeigt pasākumus pret ĶTR.

| (98) | Turklāt ĶTR eksports uz trešām valstīm tika veikts par dempinga cenām. Šī Ķīnas cenu noteikšanas prakse eksportam uz trešo valstu tirgiem liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgū būtu iespējama dempinga turpināšanās. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt ĶTR eksports uz trešām valstīm tika veikts par dempinga cenām. Šī Ķīnas cenu noteikšanas prakse eksportam uz trešo valstu tirgiem liecina, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā Savienības tirgū būtu iespējama dempinga turpināšanās.

| (99) | Turklāt Savienības tirgus pievilcība cenu izpratnē liecina, ka pastāv risks, ka gadījumā, ja tiktu atļauts pasākumus izbeigt, Ķīnas eksports tiktu pārvirzīts uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt Savienības tirgus pievilcība cenu izpratnē liecina, ka pastāv risks, ka gadījumā, ja tiktu atļauts pasākumus izbeigt, Ķīnas eksports tiktu pārvirzīts uz Savienības tirgu.

| (100) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespēja, ka, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām būtiski palielinātos. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv iespēja, ka, ja pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām būtiski palielinātos.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĒŠANA

| (101) | Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja divpadsmit zināmi Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(101)

Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja divpadsmit zināmi Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (102) | Tiek lēsts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 47 349 tonnas. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem no atlasītajiem Savienības ražotājiem un aplēsēm attiecībā uz neatlasītajiem ražotājiem, kuras sniedza pieprasījuma iesniedzēji. Kā norādīts 18. apsvērumā, atlasītie Savienības ražotāji pārstāvēja vairāk nekā 70 % līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(102)

Tiek lēsts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 47 349 tonnas. Komisija šo apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem no atlasītajiem Savienības ražotājiem un aplēsēm attiecībā uz neatlasītajiem ražotājiem, kuras sniedza pieprasījuma iesniedzēji. Kā norādīts 18. apsvērumā, atlasītie Savienības ražotāji pārstāvēja vairāk nekā 70 % līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Ievadpiezīmes

| (103) | Datus par visas Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, pārdošanas apjomu, nodarbinātību un eksporta apjomu attiecīgajā periodā sniedza pieprasījuma iesniedzēji. No datiem tika izdarītas aplēses un tie tika sniegti intervālā, norādot minimālo un maksimālo daudzumu, kā arī sadalot divās kategorijās: atlasītie Savienības ražotāji un neatlasītie Savienības ražotāji. Attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem Komisija izmantoja faktiskos pārbaudītos datus, ko šie uzņēmumi sniedza atbildēs uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz neatlasītajiem Savienības ražotājiem tika izmantoti pieprasījuma iesniedzēju dotie skaitļi. Šīs aplēses tika darītas pieejamas ieinteresētajām personām, lai tās varētu sniegt piezīmes. Nekādas piezīmes tomēr netika saņemtas. |
| --- | --- |

(103)

Datus par visas Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, pārdošanas apjomu, nodarbinātību un eksporta apjomu attiecīgajā periodā sniedza pieprasījuma iesniedzēji. No datiem tika izdarītas aplēses un tie tika sniegti intervālā, norādot minimālo un maksimālo daudzumu, kā arī sadalot divās kategorijās: atlasītie Savienības ražotāji un neatlasītie Savienības ražotāji. Attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem Komisija izmantoja faktiskos pārbaudītos datus, ko šie uzņēmumi sniedza atbildēs uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz neatlasītajiem Savienības ražotājiem tika izmantoti pieprasījuma iesniedzēju dotie skaitļi. Šīs aplēses tika darītas pieejamas ieinteresētajām personām, lai tās varētu sniegt piezīmes. Nekādas piezīmes tomēr netika saņemtas.

2.   Savienības patēriņš

| (104) | Šajā izmeklēšanā ir izmantoti Savienības patēriņa skaitļi, kas konstatēti un publicēti paralēlajā izmeklēšanā. To noteica, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares kopējo lēsto pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu saskaņā ar Eurostat datiem un to koriģējot ar pārbaudītiem datiem, ko sniedza ražotājs eksportētājs no paralēlās izmeklēšanas par importu no Krievijas, un atlasīto Savienības ražotāju iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(104)

Šajā izmeklēšanā ir izmantoti Savienības patēriņa skaitļi, kas konstatēti un publicēti paralēlajā izmeklēšanā. To noteica, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares kopējo lēsto pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importa apjomu saskaņā ar Eurostat datiem un to koriģējot ar pārbaudītiem datiem, ko sniedza ražotājs eksportētājs no paralēlās izmeklēšanas par importu no Krievijas, un atlasīto Savienības ražotāju iesniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (105) | Tā kā Krievijā ir tikai viens ražotājs eksportētājs, konfidencialitātes nolūkos visi ar šo eksportētāju saistītie skaitļi tiek norādīti diapazonā. Turklāt, lai izvairītos no tā, ka Krievijas imports tiek aprēķināts, veicot atskaitīšanu, bija jāizmanto arī citu trešo valstu patēriņa diapazoni un importa apjomi. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā Krievijā ir tikai viens ražotājs eksportētājs, konfidencialitātes nolūkos visi ar šo eksportētāju saistītie skaitļi tiek norādīti diapazonā. Turklāt, lai izvairītos no tā, ka Krievijas imports tiek aprēķināts, veicot atskaitīšanu, bija jāizmanto arī citu trešo valstu patēriņa diapazoni un importa apjomi.

| (106) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā mainījās šādi:

  1. tabula



  AHF patēriņš Savienībā (tonnās) | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības patēriņš | [71 300–82 625] | [74 152–92 540] | [84 847–108 239] | [83 421–105 760] |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [104–112] | [119–131] | [117–128] |
| Avots: skaitļi, kas publicēti paralēlajā izmeklēšanā, pamatojoties uz Eurostat datiem, atbildes uz anketas jautājumiem un informācija, kuru nodrošināja pieprasījuma iesniedzēji. |

(106)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā mainījās šādi:

1. tabula

AHF patēriņš Savienībā (tonnās)

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Savienības patēriņš

[71 300–82 625]

[74 152–92 540]

[84 847–108 239]

[83 421–105 760]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[104–112]

[119–131]

[117–128]

Avots: skaitļi, kas publicēti paralēlajā izmeklēšanā, pamatojoties uz Eurostat datiem, atbildes uz anketas jautājumiem un informācija, kuru nodrošināja pieprasījuma iesniedzēji.

| (107) | Patēriņš Savienībā 2011.–2013. gadā palielinājās, bet samazinājās no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņa pieaugums bija 17–28 %. Patēriņa pieaugums laikā no 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam galvenokārt atspoguļo importa pieaugumu no Krievijas un citām trešām valstīm, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pieauga tikai nedaudz (skatīt 134. apsvērumu). |
| --- | --- |

(107)

Patēriņš Savienībā 2011.–2013. gadā palielinājās, bet samazinājās no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņa pieaugums bija 17–28 %. Patēriņa pieaugums laikā no 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam galvenokārt atspoguļo importa pieaugumu no Krievijas un citām trešām valstīm, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pieauga tikai nedaudz (skatīt 134. apsvērumu).

3.   ĶTR importa apjoms, cenas un tirgus daļa

| (108) | Tā kā izmeklēšanā tika konstatēts, ka nepastāv iespēja, ka varētu turpināties vai atkārtoties dempings no Brazīlijas (skatīt 60. apsvērumu), importa apjoma, cenu un tirgus daļas analīze aprobežojas vien ar importu no ĶTR. Komisija importa no ĶTR apjomu un cenas konstatēja, pamatojoties uz Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(108)

Tā kā izmeklēšanā tika konstatēts, ka nepastāv iespēja, ka varētu turpināties vai atkārtoties dempings no Brazīlijas (skatīt 60. apsvērumu), importa apjoma, cenu un tirgus daļas analīze aprobežojas vien ar importu no ĶTR. Komisija importa no ĶTR apjomu un cenas konstatēja, pamatojoties uz Eurostat datiem.

a)   ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

| (109) | Imports no ĶTR Savienībā mainījās šādi:

  2. tabula


  Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļas | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR |
| Importa apjoms normālā importa režīmā (tonnās) | [2 000–2 300] | [200–400] | [150–350] | [300–400] |
| Importa apjoms “ievešana pārstrādei” importa režīmā (tonnās) | [800–1 000] | [700–1 000] | [950–1 300] | [900–1 300] |
| Kopējais importa apjoms (visi režīmi) (tonnās) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Tirgus daļa | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Avots: Eurostat. |

(109)

Imports no ĶTR Savienībā mainījās šādi:

2. tabula

Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļas

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

ĶTR

Importa apjoms normālā importa režīmā (tonnās)

[2 000–2 300]

[200–400]

[150–350]

[300–400]

Importa apjoms “ievešana pārstrādei” importa režīmā (tonnās)

[800–1 000]

[700–1 000]

[950–1 300]

[900–1 300]

Kopējais importa apjoms (visi režīmi) (tonnās)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Tirgus daļa

4 %

1 %

1 %

2 %

Avots: Eurostat.

| (110) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās par 47–57 %, un tā tirgus daļa attiecīgi samazinājās no 4 % līdz 2 %, proti, par 2 procentu punktiem. Visā attiecīgajā periodā gan šā importa apjoms, gan ĶTR tirgus daļa saglabājās zemā līmenī. |
| --- | --- |

(110)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no ĶTR samazinājās par 47–57 %, un tā tirgus daļa attiecīgi samazinājās no 4 % līdz 2 %, proti, par 2 procentu punktiem. Visā attiecīgajā periodā gan šā importa apjoms, gan ĶTR tirgus daļa saglabājās zemā līmenī.

b)   Importa cena un cenas samazinājums

| (111) | Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām.

  3. tabula


  Vidējā cena importam par dempinga cenām | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR |
| Vidējā cena (EUR/t) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Avots: Eurostat. |

(111)

Tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām.

3. tabula

Vidējā cena importam par dempinga cenām

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

ĶTR

Vidējā cena (EUR/t)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indekss (2011. gads = 100)

100

107

102

95

Avots: Eurostat.

| (112) | Attiecīgajā periodā vidējā ĶTR importa cena pazeminājās no EUR 2 251 par tonnu līdz EUR 2 131 par tonnu, t. i., samazinājums par aptuveni 5 %. Ķīnas importa cena visā attiecīgajā periodā vidēji bija zemāka par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū un importa no citām trešām valstīm cenām. |
| --- | --- |

(112)

Attiecīgajā periodā vidējā ĶTR importa cena pazeminājās no EUR 2 251 par tonnu līdz EUR 2 131 par tonnu, t. i., samazinājums par aptuveni 5 %. Ķīnas importa cena visā attiecīgajā periodā vidēji bija zemāka par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū un importa no citām trešām valstīm cenām.

| (113) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptuveni 75 % Ķīnas importa, kas pārstāvēja vairāk par 1 % no tirgus daļas, tika veikti “ievešana pārstrādei” režīmā, un tāpēc uz to neattiecās ne antidempinga maksājums, ne muitas nodoklis. Tika konstatēts, ka tās bija par 18 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās un kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārstāvēja aptuveni 53–90 % no Ķīnas importa un 98 % no sava importa īstenoja “ievešana pārstrādei” režīmā, tika konstatēta cenu samazinājuma starpība diapazonā starp 15 % un 18 %. |
| --- | --- |

(113)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā aptuveni 75 % Ķīnas importa, kas pārstāvēja vairāk par 1 % no tirgus daļas, tika veikti “ievešana pārstrādei” režīmā, un tāpēc uz to neattiecās ne antidempinga maksājums, ne muitas nodoklis. Tika konstatēts, ka tās bija par 18 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās un kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārstāvēja aptuveni 53–90 % no Ķīnas importa un 98 % no sava importa īstenoja “ievešana pārstrādei” režīmā, tika konstatēta cenu samazinājuma starpība diapazonā starp 15 % un 18 %.

| (114) | Atlikušie 25 % Ķīnas importa tika īstenoti normālā importa režīmā. Ķīnas CIF cenām pieskaitot muitas nodokli un antidempinga maksājumu, Ķīnas cenas, kas aprēķinātas šim importam, bija vidēji augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū, tādēļ pastāvēja negatīvs cenu samazinājums (– 12,5 %). Taču, ja importa cenas tiktu ņemtas vērā bez antidempinga maksājumiem, tad cenu samazinājums būtu 12,2 %. |
| --- | --- |

(114)

Atlikušie 25 % Ķīnas importa tika īstenoti normālā importa režīmā. Ķīnas CIF cenām pieskaitot muitas nodokli un antidempinga maksājumu, Ķīnas cenas, kas aprēķinātas šim importam, bija vidēji augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū, tādēļ pastāvēja negatīvs cenu samazinājums (– 12,5 %). Taču, ja importa cenas tiktu ņemtas vērā bez antidempinga maksājumiem, tad cenu samazinājums būtu 12,2 %.

| (115) | Aplūkojot visu Ķīnas importu, neņemot vērā importa režīmu un pieskaitot piemērojamo muitas nodokli un antidempinga maksājumus CIF cenām importam, kas veikts normālā režīmā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas cenas bija vidēji par 10,2 % zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(115)

Aplūkojot visu Ķīnas importu, neņemot vērā importa režīmu un pieskaitot piemērojamo muitas nodokli un antidempinga maksājumus CIF cenām importam, kas veikts normālā režīmā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas cenas bija vidēji par 10,2 % zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

| (116) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpība 18 % apmērā, ko konstatēja Ķīnas importam, kurš veikts “ievešana pārstrādei” režīmā, bija nepareiza, jo Savienības ražotāju cenās bija iekļauts “iekšējais 7,5 % normālais tarifs”, no kura iekšzemes lietotāji nevarēja saņemt atbrīvojumu, ja iekļautu Savienībā ražotu AHF, kas eksportēta uz trešām valstīm. Taču ieinteresētā persona nepamatoja šo apgalvojumu un jo īpaši tai neizdevās izskaidrot jēdzienu “iekšējais normālais tarifs”. Katrā ziņā tiek atgādināts, kā izskaidrots 113. apsvērumā, ka uz importu, kas veiks “ievešana pārstrādei režīmā”, neattiecas muitas nodoklis. Tāpēc nebūtu pamatoti koriģēt muitas nodokļus, kuri netiek maksāti. Jānorāda, ka Komisija ir pienācīgi koriģējusi muitas nodokli, 114. apsvērumā konstatējot cenas samazinājuma starpību importam, kurš veikts normālā režīmā, un 115. apsvērumā – visam Ķīnas importam neatkarīgi no importa režīma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(116)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpība 18 % apmērā, ko konstatēja Ķīnas importam, kurš veikts “ievešana pārstrādei” režīmā, bija nepareiza, jo Savienības ražotāju cenās bija iekļauts “iekšējais 7,5 % normālais tarifs”, no kura iekšzemes lietotāji nevarēja saņemt atbrīvojumu, ja iekļautu Savienībā ražotu AHF, kas eksportēta uz trešām valstīm. Taču ieinteresētā persona nepamatoja šo apgalvojumu un jo īpaši tai neizdevās izskaidrot jēdzienu “iekšējais normālais tarifs”. Katrā ziņā tiek atgādināts, kā izskaidrots 113. apsvērumā, ka uz importu, kas veiks “ievešana pārstrādei režīmā”, neattiecas muitas nodoklis. Tāpēc nebūtu pamatoti koriģēt muitas nodokļus, kuri netiek maksāti. Jānorāda, ka Komisija ir pienācīgi koriģējusi muitas nodokli, 114. apsvērumā konstatējot cenas samazinājuma starpību importam, kurš veikts normālā režīmā, un 115. apsvērumā – visam Ķīnas importam neatkarīgi no importa režīma. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (117) | Tas pats Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka bija jāatņem muitas nodokļa likme no 12,2 % un 10,2 % cenu samazinājuma starpībām, kuras konstatētas 114. un 115. apsvērumā. Tomēr tiek skaidrots, ka, nosakot šīs starpības, Komisija jau ir ņēmusi vērā muitas nodokļus, kuri ir piemērojami normālā režīmā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(117)

Tas pats Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka bija jāatņem muitas nodokļa likme no 12,2 % un 10,2 % cenu samazinājuma starpībām, kuras konstatētas 114. un 115. apsvērumā. Tomēr tiek skaidrots, ka, nosakot šīs starpības, Komisija jau ir ņēmusi vērā muitas nodokļus, kuri ir piemērojami normālā režīmā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

4.   Imports no citām trešām valstīm

4. tabula

Imports no trešām valstīm (visi importa režīmi)

| Valsts | | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | Apjoms (tonnās) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Krievija | Apjoms (tonnās) | [19 532–26 078] | [23 243–34 422] | [27 345–39 116] | [26 368–37 812] |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [119–132] | [140–150] | [135–145] |
| | Tirgus daļa | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| | Vidējā cena (EUR/t) | [2 145–2 650] | [2 038–2 624] | [1 952–2 571] | [1 973–2 597] |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [95–99] | [91–97] | [92–98] |
| Turcija | Apjoms (tonnās) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| | Tirgus daļa | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Citas trešās valstis (Ķīna nav iekļauta) | Apjoms (tonnās) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| | Tirgus daļa | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Kopā | Apjoms (tonnās) | [29 000–35 000] | [33 000–43 000] | [41 000–54 000] | [42 000–56 000] |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [113–125] | [142–155] | [145–160] |
| | Tirgus daļa | 41 % | 46 % | 50 % | 51 % |
| | Vidējā cena (EUR/t) | 2 538 | 2 453 | 2 401 | 2 367 |
| | Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 97 | 95 | 93 |
| Avots:
  Eurostat, dati par Krieviju konstatēti un publicēti paralēlajā izmeklēšanā. |

Valsts

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Brazīlija

Apjoms (tonnās)

0

0

0

0

Krievija

Apjoms (tonnās)

[19 532–26 078]

[23 243–34 422]

[27 345–39 116]

[26 368–37 812]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[119–132]

[140–150]

[135–145]

Tirgus daļa

29 %

34 %

34 %

34 %

Vidējā cena (EUR/t)

[2 145–2 650]

[2 038–2 624]

[1 952–2 571]

[1 973–2 597]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[95–99]

[91–97]

[92–98]

Turcija

Apjoms (tonnās)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Tirgus daļa

7 %

11 %

13 %

13 %

Vidējā cena (EUR/t)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indekss (2011. gads = 100)

100

93

92

87

Citas trešās valstis (Ķīna nav iekļauta)

Apjoms (tonnās)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Tirgus daļa

4 %

1 %

2 %

4 %

Vidējā cena (EUR/t)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indekss (2011. gads = 100)

100

98

93

84

Kopā

Apjoms (tonnās)

[29 000–35 000]

[33 000–43 000]

[41 000–54 000]

[42 000–56 000]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[113–125]

[142–155]

[145–160]

Tirgus daļa

41 %

46 %

50 %

51 %

Vidējā cena (EUR/t)

2 538

2 453

2 401

2 367

Indekss (2011. gads = 100)

100

97

95

93

Avots:
  Eurostat, dati par Krieviju konstatēti un publicēti paralēlajā izmeklēšanā.

| (118) | Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm Savienībā palielinājās diapazonā starp 45 % un 60 %, kas ir vairāk nekā Savienības patēriņa pieaugums. Tāpēc citu trešo valstu tirgus daļa šajā periodā palielinājās no 41 % līdz 51 %. |
| --- | --- |

(118)

Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm Savienībā palielinājās diapazonā starp 45 % un 60 %, kas ir vairāk nekā Savienības patēriņa pieaugums. Tāpēc citu trešo valstu tirgus daļa šajā periodā palielinājās no 41 % līdz 51 %.

| (119) | Attiecīgajā periodā importa no Brazīlijas nebija. Krievijas izcelsmes importa apjomu pieaugums 2011.–2013. gadā bija starp 40 % un 50 %, taču pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz samazinājās. Attiecīgā tirgus daļa palielinājās no 29 % 2011. gadā līdz 34 % 2012. gadā un tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām saglabājās nemainīga. Attiecīgajā periodā importa apjoms no Turcijas pieauga par 125–139 %, un tā tirgus daļa pieauga no aptuveni 7 % līdz 13 %. Turcijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %, tomēr saglabājās augstākas nekā cenas importam no citām trešām valstīm, tostarp Krievijas un Ķīnas, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(119)

Attiecīgajā periodā importa no Brazīlijas nebija. Krievijas izcelsmes importa apjomu pieaugums 2011.–2013. gadā bija starp 40 % un 50 %, taču pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz samazinājās. Attiecīgā tirgus daļa palielinājās no 29 % 2011. gadā līdz 34 % 2012. gadā un tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām saglabājās nemainīga. Attiecīgajā periodā importa apjoms no Turcijas pieauga par 125–139 %, un tā tirgus daļa pieauga no aptuveni 7 % līdz 13 %. Turcijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %, tomēr saglabājās augstākas nekā cenas importam no citām trešām valstīm, tostarp Krievijas un Ķīnas, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenām.

| (120) | Kopumā imports no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, Krieviju un Turciju, pieauga par 2–15 %. Lai gan Savienības patēriņš pieauga, šā importa kopējā tirgus daļa samazinājās no 4 % 2011. gadā līdz aptuveni 2 % 2013. gadā un tad pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās pieauga līdz 4 %, bet tā cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, izņemot 2012. gadu. |
| --- | --- |

(120)

Kopumā imports no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, Krieviju un Turciju, pieauga par 2–15 %. Lai gan Savienības patēriņš pieauga, šā importa kopējā tirgus daļa samazinājās no 4 % 2011. gadā līdz aptuveni 2 % 2013. gadā un tad pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās pieauga līdz 4 %, bet tā cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, izņemot 2012. gadu.

| (121) | Visā attiecīgajā periodā importa cenas no citām trešām valstīm bija augstākas nekā cenas importam no ĶTR. |
| --- | --- |

(121)

Visā attiecīgajā periodā importa cenas no citām trešām valstīm bija augstākas nekā cenas importam no ĶTR.

| (122) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka Komisijas trešo valstu importa analīzei, kura veikta 118.–121. apsvērumā, būtu jāaptver viss folijas tirgus, nevis jākoncentrējas uz vienu attiecīgo ražojumu, jo Savienības ražotāju lēmumi par citiem folijas veidiem, iespējams, ietekmē to attiecīgā ražojuma ražošanu. Apgalvojums netika pamatots. Katrā ziņā izmeklēšanā atklājās, kā minēts 185. apsvērumā, ka lielākais atlasītais Savienības AHF ražotājs ražoja vienīgi AHF un ka Savienības ražotāji, kuri esot ražojuši gan AHF, gan citus folijas veidus, ko dēvē par apstrādāto alumīnija foliju (“ACF”), nevarēja vienkārši pārslēgties no viena ražojuma ražošanas uz citu tādēļ, ka, lai maksimāli palielinātu efektivitāti, bija nepieciešama abu ražojumu ražošana noteiktos daudzumos. Kā minēts 185. apsvērumā, izmeklēšanā vēl atklājās, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā bija stabila attiecība starp abu šo folijas veidu ražošanas apjomiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(122)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka Komisijas trešo valstu importa analīzei, kura veikta 118.–121. apsvērumā, būtu jāaptver viss folijas tirgus, nevis jākoncentrējas uz vienu attiecīgo ražojumu, jo Savienības ražotāju lēmumi par citiem folijas veidiem, iespējams, ietekmē to attiecīgā ražojuma ražošanu. Apgalvojums netika pamatots. Katrā ziņā izmeklēšanā atklājās, kā minēts 185. apsvērumā, ka lielākais atlasītais Savienības AHF ražotājs ražoja vienīgi AHF un ka Savienības ražotāji, kuri esot ražojuši gan AHF, gan citus folijas veidus, ko dēvē par apstrādāto alumīnija foliju (“ACF”), nevarēja vienkārši pārslēgties no viena ražojuma ražošanas uz citu tādēļ, ka, lai maksimāli palielinātu efektivitāti, bija nepieciešama abu ražojumu ražošana noteiktos daudzumos. Kā minēts 185. apsvērumā, izmeklēšanā vēl atklājās, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā bija stabila attiecība starp abu šo folijas veidu ražošanas apjomiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (123) | Viens Ķīnas ražotājs atzīmēja, ka, tā kā Savienības ražotāju ražošanas jauda esot atbildusi mazāk par 50 % no Savienības patēriņa, lietotājiem bija nepieciešams importēt AHF no ražotājiem eksportētājiem trešās valstīs. Pamatojoties uz to, Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka ražotāji eksportētāji konkurēja savā starpā, nevis ar Savienības ražotājiem, veicot piegādes lietotājiem, kurus neapkalpoja Savienības ražotāji. Tomēr apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, apgalvojums, ka Savienības ražotāju ražošanas jauda apmierina mazāk par 50 % no Savienības patēriņa, nav pareizs. Kā norādīts 106. un 129. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apmierināja 58–74 % no Savienības patēriņa, un bija virs 55 % visā attiecīgajā periodā. Turklāt, kā redzams 5. tabulā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienībai visā attiecīgajā periodā ir bijusi neizmantotā jauda, kuru varētu izmantot, lai apkalpotu Savienības tirgu, ja patiesi nepastāvētu konkurējošais imports par dempinga cenām. Turklāt imports no trešām valstīm konkurēja arī ar līdzīgiem ražojumiem, kurus ražoja Savienības ražošanas nozare, jo esošajiem Savienības ražotāju patērētājiem bija iespēja pāriet pie piegādātājiem no trešām valstīm. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(123)

Viens Ķīnas ražotājs atzīmēja, ka, tā kā Savienības ražotāju ražošanas jauda esot atbildusi mazāk par 50 % no Savienības patēriņa, lietotājiem bija nepieciešams importēt AHF no ražotājiem eksportētājiem trešās valstīs. Pamatojoties uz to, Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka ražotāji eksportētāji konkurēja savā starpā, nevis ar Savienības ražotājiem, veicot piegādes lietotājiem, kurus neapkalpoja Savienības ražotāji. Tomēr apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, apgalvojums, ka Savienības ražotāju ražošanas jauda apmierina mazāk par 50 % no Savienības patēriņa, nav pareizs. Kā norādīts 106. un 129. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā apmierināja 58–74 % no Savienības patēriņa, un bija virs 55 % visā attiecīgajā periodā. Turklāt, kā redzams 5. tabulā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienībai visā attiecīgajā periodā ir bijusi neizmantotā jauda, kuru varētu izmantot, lai apkalpotu Savienības tirgu, ja patiesi nepastāvētu konkurējošais imports par dempinga cenām. Turklāt imports no trešām valstīm konkurēja arī ar līdzīgiem ražojumiem, kurus ražoja Savienības ražošanas nozare, jo esošajiem Savienības ražotāju patērētājiem bija iespēja pāriet pie piegādātājiem no trešām valstīm. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija

5.1.   Vispārīgas piezīmes

| (124) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (125) | Kā minēts 18. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(125)

Kā minēts 18. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (126) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Kā paskaidrots 103. apsvērumā, Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus visai Savienības ražošanas nozarei, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju doto informāciju, kas attiecībā uz atlasītajiem uzņēmumiem tika pienācīgi pārbaudīta. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi atlasītajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(126)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Kā paskaidrots 103. apsvērumā, Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus visai Savienības ražošanas nozarei, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju doto informāciju, kas attiecībā uz atlasītajiem uzņēmumiem tika pienācīgi pārbaudīta. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus vienīgi atlasītajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (127) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums. |
| --- | --- |

(127)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

| (128) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(128)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (129) | Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  5. tabula


  Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Jaudas izmantojums | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija. |

(129)

Kopējais Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā mainījās šādi:

5. tabula

Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnās)

44 316

46 165

48 796

47 349

Indekss (2011. gads = 100)

100

104

110

107

Ražošanas jauda (tonnās)

54 777

54 485

59 186

61 496

Indekss (2011. gads = 100)

100

99

108

112

Jaudas izmantojums

81 %

85 %

82 %

77 %

Indekss (2011. gads = 100)

100

105

102

95

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija.

| (130) | Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. 2011.–2013. gadā tas palielinājās, bet no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %. |
| --- | --- |

(130)

Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. 2011.–2013. gadā tas palielinājās, bet no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %.

| (131) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. |
| --- | --- |

(131)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.

| (132) | Tā kā ražošanas jauda pieauga vairāk par ražošanas apjomu, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(132)

Tā kā ražošanas jauda pieauga vairāk par ražošanas apjomu, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

| (133) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka alumīnija folijas rūpnīcas ražošanas jauda nav jāizsaka tonnās, jo tās pašas iekārtas noteiktā laika periodā ražo atšķirīgas alumīnija folijas masas, atkarībā no folijas biezuma un platuma. Atbildot uz šo apgalvojumu, netiek apstrīdēts, ka ražošanas rūpnīcas tonnās izteikto jaudu var ietekmēt saražoto foliju biezums vai platums. Tomēr attiecīgā ražojuma importu un konkrētus kaitējuma faktorus, piemēram, patēriņu, pārdošanas un ražošanas apjomus nosaka tādās mērvienībās kā tonnas. Konsekvences nolūkos ir svarīgi kaitējuma analīzē salīdzināšanas vajadzībām izmantot vienu un to pašu mērvienību. Turklāt izmeklēšanā neatklājās tādas Savienības ražošanas nozares ražojumu kopuma izmaiņas, kas neļautu izmantot tādu mērvienību kā tonnas. Tāpat tika atzīmēts, ka attiecīgā ieinteresētā persona nav sniegusi kvantitatīvu informāciju, kas liecinātu, ka citas mērvienības izmantošana mainītu šā kaitējuma faktora analīzi. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(133)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka alumīnija folijas rūpnīcas ražošanas jauda nav jāizsaka tonnās, jo tās pašas iekārtas noteiktā laika periodā ražo atšķirīgas alumīnija folijas masas, atkarībā no folijas biezuma un platuma. Atbildot uz šo apgalvojumu, netiek apstrīdēts, ka ražošanas rūpnīcas tonnās izteikto jaudu var ietekmēt saražoto foliju biezums vai platums. Tomēr attiecīgā ražojuma importu un konkrētus kaitējuma faktorus, piemēram, patēriņu, pārdošanas un ražošanas apjomus nosaka tādās mērvienībās kā tonnas. Konsekvences nolūkos ir svarīgi kaitējuma analīzē salīdzināšanas vajadzībām izmantot vienu un to pašu mērvienību. Turklāt izmeklēšanā neatklājās tādas Savienības ražošanas nozares ražojumu kopuma izmaiņas, kas neļautu izmantot tādu mērvienību kā tonnas. Tāpat tika atzīmēts, ka attiecīgā ieinteresētā persona nav sniegusi kvantitatīvu informāciju, kas liecinātu, ka citas mērvienības izmantošana mainītu šā kaitējuma faktora analīzi. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (134) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  6. tabula


  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnās) | [41 007–45 870] | [41 007–49 081] | [42 647–52 292] | [41 827–50 457] |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | [100–107] | [104–114] | [102–110] |
| Tirgus daļa | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija. |

(134)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

6. tabula

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms (tonnās)

[41 007–45 870]

[41 007–49 081]

[42 647–52 292]

[41 827–50 457]

Indekss (2011. gads = 100)

100

[100–107]

[104–114]

[102–110]

Tirgus daļa

55 %

53 %

49 %

47 %

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija.

| (135) | Attiecīgajā periodā AHF pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās. Pieaugums bija galvenokārt 2011.–2013. gadā, proti, starp 4 % un 14 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošanas apjoms samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma pieaugums bija 2–10 %. Tomēr, ņemot vērā paralēlo patēriņa pieaugumu un importa apjoma pieaugumu, kopā ar pārdošanas apjoma pieaugumu Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 55 % 2011. gadā līdz 47 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, attiecīgajā periodā par 8 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(135)

Attiecīgajā periodā AHF pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās. Pieaugums bija galvenokārt 2011.–2013. gadā, proti, starp 4 % un 14 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošanas apjoms samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma pieaugums bija 2–10 %. Tomēr, ņemot vērā paralēlo patēriņa pieaugumu un importa apjoma pieaugumu, kopā ar pārdošanas apjoma pieaugumu Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 55 % 2011. gadā līdz 47 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, attiecīgajā periodā par 8 procentu punktiem.

5.2.3.   Izaugsme

| (136) | Lai gan Savienības patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā bija 17–28 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums bija 2–10 %, kā rezultātā tirgus daļa samazinājās par 8 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(136)

Lai gan Savienības patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā bija 17–28 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums bija 2–10 %, kā rezultātā tirgus daļa samazinājās par 8 procentu punktiem.

5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (137) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Darba ražīgums (tonnas/darbinieks) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija. |

(137)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

769

787

758

781

Indekss (2011. gads = 100)

100

102

99

102

Darba ražīgums (tonnas/darbinieks)

58

59

64

61

Indekss (2011. gads = 100)

100

102

112

105

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija.

| (138) | Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā svārstījās un kopumā nedaudz pieauga, proti, par 2 %. |
| --- | --- |

(138)

Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā svārstījās un kopumā nedaudz pieauga, proti, par 2 %.

| (139) | No 2011. gada līdz 2013. gadam ražīgums palielinājās saistībā ar straujāku ražošanas apjoma nekā nodarbinātības pieaugumu. No 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ražīgums samazinājās par 7 %, tomēr saglabājās augstāks nekā attiecīgā perioda sākumā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(139)

No 2011. gada līdz 2013. gadam ražīgums palielinājās saistībā ar straujāku ražošanas apjoma nekā nodarbinātības pieaugumu. No 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ražīgums samazinājās par 7 %, tomēr saglabājās augstāks nekā attiecīgā perioda sākumā 2011. gadā.

5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (140) | Importa no ĶTR dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās līdz 28,1 % (skatīt 81. apsvērumu), bet tās ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju bija ierobežota, jo tika īstenoti antidempinga pasākumi, kuri sekmīgi samazināja importa par dempinga cenām apjomu. |
| --- | --- |

(140)

Importa no ĶTR dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās līdz 28,1 % (skatīt 81. apsvērumu), bet tās ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju bija ierobežota, jo tika īstenoti antidempinga pasākumi, kuri sekmīgi samazināja importa par dempinga cenām apjomu.

| (141) | Taču, kā ir konstatēts paralēlajā izmeklēšanā, attiecīgajā periodā būtiski pieauga importa par dempinga cenām apjoms no Krievijas. Šis imports radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc, neraugoties uz antidempinga pasākumu pastāvēšanu, Savienības ražošanas nozares atgūšanās nebija iespējama. |
| --- | --- |

(141)

Taču, kā ir konstatēts paralēlajā izmeklēšanā, attiecīgajā periodā būtiski pieauga importa par dempinga cenām apjoms no Krievijas. Šis imports radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc, neraugoties uz antidempinga pasākumu pastāvēšanu, Savienības ražošanas nozares atgūšanās nebija iespējama.

5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

5.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

| (142) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas un izmaksas | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(142)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

8. tabula

Pārdošanas cenas un izmaksas

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

2 932

2 714

2 705

2 597

Indekss (2011. gads = 100)

100

93

92

89

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

2 995

2 794

2 699

2 651

Indekss (2011. gads = 100)

100

93

90

89

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (143) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās nepārtraukti – kopumā par 11 %. |
| --- | --- |

(143)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās nepārtraukti – kopumā par 11 %.

| (144) | Neraugoties uz šo samazinājumu, vienības ražošanas izmaksas saglabājās lielākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu un šī nozare ar pārdošanas cenu nevarēja segt ražošanas izmaksas (izņemot 2013. gadu). Paralēlā izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja celt pārdošanas cenu saistībā ar cenu spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenu no Krievijas. |
| --- | --- |

(144)

Neraugoties uz šo samazinājumu, vienības ražošanas izmaksas saglabājās lielākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu un šī nozare ar pārdošanas cenu nevarēja segt ražošanas izmaksas (izņemot 2013. gadu). Paralēlā izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja celt pārdošanas cenu saistībā ar cenu spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenu no Krievijas.

5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (145) | Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  9. tabula


  Darbaspēka izmaksas | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(145)

Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi:

9. tabula

Darbaspēka izmaksas

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

21 692

22 207

20 603

20 594

Indekss (2011. gads = 100)

100

102

95

95

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (146) | No 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku samazinājās par 5 %. Vispirms 2011. un 2012. gadā darbaspēka izmaksas pieauga par 2 %, tad 2012. un 2013. gadā samazinājās un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās nemainīgas. |
| --- | --- |

(146)

No 2011. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku samazinājās par 5 %. Vispirms 2011. un 2012. gadā darbaspēka izmaksas pieauga par 2 %, tad 2012. un 2013. gadā samazinājās un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās nemainīgas.

5.3.3.   Krājumi

| (147) | Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  10. tabula


  Krājumi | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1Krājumi perioda beigās | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(147)

Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis attiecīgajā periodā mainījās šādi:

10. tabula

Krājumi

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

1Krājumi perioda beigās

1 931

1 999

2 133

2 085

Indekss (2011. gads = 100)

100

104

110

108

Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma

5 %

5 %

5 %

5 %

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

100

100

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (148) | Krājumus šajā nozarē nevar uzskatīt par izmantojamu kaitējuma rādītāju, jo ražošanas apjoms un pārdošana galvenokārt ir atkarīga no pasūtījumiem un tādējādi ražotāji cenšas uzturēt nelielus krājumus. Tādēļ dati par krājumiem ir sniegti vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(148)

Krājumus šajā nozarē nevar uzskatīt par izmantojamu kaitējuma rādītāju, jo ražošanas apjoms un pārdošana galvenokārt ir atkarīga no pasūtījumiem un tādējādi ražotāji cenšas uzturēt nelielus krājumus. Tādēļ dati par krājumiem ir sniegti vienīgi informācijai.

| (149) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā palielinājās par 8 %. Lai gan krājumi 2011.–2013. gadā pieauga par 10 %, no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām tie nedaudz samazinājās. Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, saglabājās nemainīgi visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(149)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā palielinājās par 8 %. Lai gan krājumi 2011.–2013. gadā pieauga par 10 %, no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām tie nedaudz samazinājās. Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, saglabājās nemainīgi visā attiecīgajā periodā.

5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (150) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem izmaiņas attiecīgajā periodā bija šādas:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Naudas plūsma (EUR) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Ieguldījumi (EUR) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Ienākums no ieguldījumiem | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(150)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem izmaiņas attiecīgajā periodā bija šādas:

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Indekss (2011. gads = 100)

100

65

209

104

Naudas plūsma (EUR)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Indekss (2011. gads = 100)

100

193

223

130

Ieguldījumi (EUR)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Indekss (2011. gads = 100)

100

165

131

147

Ienākums no ieguldījumiem

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Indekss (2011. gads = 100)

100

60

209

108

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (151) | Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem, izņemot 2013. gadu, kad tās peļņas procents bija nedaudz virs nulles. Rentabilitāte samazinājās 2011. un 2012. gadā, pieauga 2013. gadā, bet tad atkal samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tā sasniedza 2011. gadam līdzīgu līmeni. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā pieauga par 4 %, kas atbilst pieaugumam par 0,1 procentu punktiem un kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā gūt peļņu. Kā tika konstatēts paralēlajā izmeklēšanā, šāda situācija galvenokārt bija saistīta ar Krievijas izcelsmes importa, ko Savienībā ieveda par dempinga cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas cenām, un neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt savas pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(151)

Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem, izņemot 2013. gadu, kad tās peļņas procents bija nedaudz virs nulles. Rentabilitāte samazinājās 2011. un 2012. gadā, pieauga 2013. gadā, bet tad atkal samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tā sasniedza 2011. gadam līdzīgu līmeni. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā pieauga par 4 %, kas atbilst pieaugumam par 0,1 procentu punktiem un kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā gūt peļņu. Kā tika konstatēts paralēlajā izmeklēšanā, šāda situācija galvenokārt bija saistīta ar Krievijas izcelsmes importa, ko Savienībā ieveda par dempinga cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas cenām, un neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt savas pārdošanas cenas, lai segtu ražošanas izmaksas.

| (152) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Naudas plūsma attiecīgajā periodā svārstījās, un tai bija pozitīva tendence. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Tomēr jānorāda, ka absolūtos skaitļos naudas plūsma palika zemā līmenī, salīdzinot ar attiecīgā ražojuma kopējo apgrozījumu. |
| --- | --- |

(152)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Naudas plūsma attiecīgajā periodā svārstījās, un tai bija pozitīva tendence. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. Tomēr jānorāda, ka absolūtos skaitļos naudas plūsma palika zemā līmenī, salīdzinot ar attiecīgā ražojuma kopējo apgrozījumu.

| (153) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 47 %. 2011. un 2012. gadā tie pieauga par 65 %, tad 2013. gadā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal pieauga. Galvenokārt tie bija ieguldījumi jaunās iekārtās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās diezgan zemā līmenī, salīdzinot ar kopējo apgrozījumu. |
| --- | --- |

(153)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 47 %. 2011. un 2012. gadā tie pieauga par 65 %, tad 2013. gadā samazinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal pieauga. Galvenokārt tie bija ieguldījumi jaunās iekārtās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās diezgan zemā līmenī, salīdzinot ar kopējo apgrozījumu.

| (154) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, no 2011. gada arī ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, izņemot 2013. gadu, kad tas bija 0 %, atspoguļojot rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 8 %. |
| --- | --- |

(154)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, no 2011. gada arī ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, izņemot 2013. gadu, kad tas bija 0 %, atspoguļojot rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 8 %.

| (155) | Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu jānorāda, ka atlasīto Savienības ražotāju aizvien pieaugošā nespēja radīt naudas plūsmu ar līdzīgo ražojumu vājināja to finansiālo stāvokli, samazinot iekšēji radītos līdzekļus. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka kopumā spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā pasliktinājās. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu jānorāda, ka atlasīto Savienības ražotāju aizvien pieaugošā nespēja radīt naudas plūsmu ar līdzīgo ražojumu vājināja to finansiālo stāvokli, samazinot iekšēji radītos līdzekļus. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka kopumā spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā pasliktinājās.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (156) | Vairāki galvenie kaitējuma rādītāji uzrāda negatīvu tendenci Attiecībā uz rentabilitāti jānorāda, ka ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem gandrīz visu attiecīgo periodu, izņemot 2013. gadu, kad tā sasniedza rentabilitātes līmeni pavisam nedaudz virs nulles, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares peļņa bija negatīva (– 2,1 %). Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas pazeminājās par 11 %. Vienības izmaksas, kas arī samazinājās par 11 %, saglabājās augstākas nekā vidējā pārdošanas cena visā attiecīgajā periodā, izņemot 2013. gadu. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 8 procentu punktiem, proti, no 55 % 2011. gadā līdz 47 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(156)

Vairāki galvenie kaitējuma rādītāji uzrāda negatīvu tendenci Attiecībā uz rentabilitāti jānorāda, ka ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem gandrīz visu attiecīgo periodu, izņemot 2013. gadu, kad tā sasniedza rentabilitātes līmeni pavisam nedaudz virs nulles, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares peļņa bija negatīva (– 2,1 %). Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas pazeminājās par 11 %. Vienības izmaksas, kas arī samazinājās par 11 %, saglabājās augstākas nekā vidējā pārdošanas cena visā attiecīgajā periodā, izņemot 2013. gadu. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 8 procentu punktiem, proti, no 55 % 2011. gadā līdz 47 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (157) | Dažu kaitējuma rādītāju tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Ražošanas apjoms pieauga par 7 %, bet ražošanas jauda – par 12 %. Tomēr šie pieaugumi neatbilda patēriņa pieaugumam, kas bija daudz lielāks, proti, 17–28 %. Pārdošanas apjoms pieauga par 2–10 %. Taču tirgū, kur patēriņš aizvien pieauga, tas neizpaudās, kā tirgus daļas palielināšanās, bet gan gluži pretēji, kā tirgus daļas zaudējums par 8 procentu punktiem. Ieguldījumi pieauga par 47 %. Tie bija saistīti ar jaunām iekārtām un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palika samērā zemā līmenī. Arī naudas plūsma attiecīgajā periodā pieauga par 30 %, taču saglabājās zemā līmenī. Tādēļ šīs pozitīvās tendences neizslēdz kaitējumu. |
| --- | --- |

(157)

Dažu kaitējuma rādītāju tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Ražošanas apjoms pieauga par 7 %, bet ražošanas jauda – par 12 %. Tomēr šie pieaugumi neatbilda patēriņa pieaugumam, kas bija daudz lielāks, proti, 17–28 %. Pārdošanas apjoms pieauga par 2–10 %. Taču tirgū, kur patēriņš aizvien pieauga, tas neizpaudās, kā tirgus daļas palielināšanās, bet gan gluži pretēji, kā tirgus daļas zaudējums par 8 procentu punktiem. Ieguldījumi pieauga par 47 %. Tie bija saistīti ar jaunām iekārtām un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palika samērā zemā līmenī. Arī naudas plūsma attiecīgajā periodā pieauga par 30 %, taču saglabājās zemā līmenī. Tādēļ šīs pozitīvās tendences neizslēdz kaitējumu.

| (158) | Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un Brazīlijas Alumīnija asociācija norādīja, ka saskaņā ar publiski pieejamu dažu pieprasījuma iesniedzēju finanšu dokumentu analīzi ievērojama kaitējuma neesot. Tas ir pretrunā izmeklēšanā gūtajiem rezultātiem, kura pamatojās uz faktiskiem pārbaudītiem datiem par Savienības ražošanas nozari saistībā ar AHF. Daži Savienības ražotāji neražoja vienīgi AHF, tādēļ publiski pieejamie finanšu dokumenti nevar atspoguļot faktisko stāvokli Savienības AHF ražošanas nozarē. Tāpēc secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam nevajadzētu balstīt uz publiski pieejamiem finanšu dokumentiem, bet gan uz detalizētāku un pārbaudītu informāciju, kas bija pieejama izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(158)

Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un Brazīlijas Alumīnija asociācija norādīja, ka saskaņā ar publiski pieejamu dažu pieprasījuma iesniedzēju finanšu dokumentu analīzi ievērojama kaitējuma neesot. Tas ir pretrunā izmeklēšanā gūtajiem rezultātiem, kura pamatojās uz faktiskiem pārbaudītiem datiem par Savienības ražošanas nozari saistībā ar AHF. Daži Savienības ražotāji neražoja vienīgi AHF, tādēļ publiski pieejamie finanšu dokumenti nevar atspoguļot faktisko stāvokli Savienības AHF ražošanas nozarē. Tāpēc secinājumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam nevajadzētu balstīt uz publiski pieejamiem finanšu dokumentiem, bet gan uz detalizētāku un pārbaudītu informāciju, kas bija pieejama izmeklēšanā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (159) | Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka statistika un paziņojumi, kurus publicēja Eiropas Alumīnija folijas asociācija (“EAFA”) liecināja, ka Savienības ražošanas nozare necieta nekādu kaitējumu attiecīgajā periodā, ieskaitot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tomēr tika konstatēts, ka izmantotā statistika un paziņojumi attiecās vai nu uz visu alumīnija folijas nozari vai arī uz “plānāka izmēra” kategoriju, kurā ietilpst AHF, kā arī citi foliju veidi, piemēram, apstrādātās folijas un folijas, ko izmanto pielāgotai iepakošanai. Pamatojoties uz to, nav izdarāms nekāds jēgpilns secinājums par attiecīgo ražojumu, tādēļ apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(159)

Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka statistika un paziņojumi, kurus publicēja Eiropas Alumīnija folijas asociācija (“EAFA”) liecināja, ka Savienības ražošanas nozare necieta nekādu kaitējumu attiecīgajā periodā, ieskaitot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tomēr tika konstatēts, ka izmantotā statistika un paziņojumi attiecās vai nu uz visu alumīnija folijas nozari vai arī uz “plānāka izmēra” kategoriju, kurā ietilpst AHF, kā arī citi foliju veidi, piemēram, apstrādātās folijas un folijas, ko izmanto pielāgotai iepakošanai. Pamatojoties uz to, nav izdarāms nekāds jēgpilns secinājums par attiecīgo ražojumu, tādēļ apgalvojums tika noraidīts.

| (160) | Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka vienības izmaksu vērtējums, kāds aprakstīts 156. apsvērumā, neatbilstot alumīnija cenai, kāda kotējas Londonas Metāla biržā (“LME cena”). Atbildot uz šo apgalvojumu, jānorāda, ka cena, kuru Savienības ražotāji maksāja alumīnija kausētājiem vai tirgotājiem, ir LME cenas un piemaksas, kas pazīstama, kā “metāla piemaksa”, summa. Tāpēc jebkurš Savienības ražotāja vienības izmaksu vērtējums, pamatojoties vien uz LME cenu, ir uzskatāms par nepilnīgu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(160)

Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka vienības izmaksu vērtējums, kāds aprakstīts 156. apsvērumā, neatbilstot alumīnija cenai, kāda kotējas Londonas Metāla biržā (“LME cena”). Atbildot uz šo apgalvojumu, jānorāda, ka cena, kuru Savienības ražotāji maksāja alumīnija kausētājiem vai tirgotājiem, ir LME cenas un piemaksas, kas pazīstama, kā “metāla piemaksa”, summa. Tāpēc jebkurš Savienības ražotāja vienības izmaksu vērtējums, pamatojoties vien uz LME cenu, ir uzskatāms par nepilnīgu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (161) | Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pat, ja tiktu ņemta vērā metāla piemaksa, vienības izmaksu vērtējums tik un tā neatbilstu alumīnija cenas vērtējumam. Tomēr minētais apgalvojums nebija pamatots. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka LME cena attiecīgajā periodā pazeminājās par vairāk nekā 20 %, savukārt metāla piemaksa attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojās. Ņemot vērā LME cenu un metāla piemaksu kopā, alumīnija izmaksas, ko maksāja Savienības ražotāji, attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 11 %. Šis samazinājums atbilst un faktiski pat ir identisks vienības izmaksu samazinājumam, par kuru šajā pašā periodā ir minēts 156. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(161)

Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pat, ja tiktu ņemta vērā metāla piemaksa, vienības izmaksu vērtējums tik un tā neatbilstu alumīnija cenas vērtējumam. Tomēr minētais apgalvojums nebija pamatots. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka LME cena attiecīgajā periodā pazeminājās par vairāk nekā 20 %, savukārt metāla piemaksa attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojās. Ņemot vērā LME cenu un metāla piemaksu kopā, alumīnija izmaksas, ko maksāja Savienības ražotāji, attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 11 %. Šis samazinājums atbilst un faktiski pat ir identisks vienības izmaksu samazinājumam, par kuru šajā pašā periodā ir minēts 156. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (162) | Viens Ķīnas ražotājs atsaucās uz 156. apsvērumu un apgalvoja, ka iespējamie kaitējuma cēloņi bija imports par zemākām cenām, iespējams, augstākas ražošanas izmaksas, intereses par AHF trūkums, jo citu folijas kategoriju cenas Savienībā būtu augstākas un intereses par Savienības tirgu trūkums, jo AHF cenas citos eksporta tirgos būtu augstākas. Ņemot vērā augstākas ražošanas izmaksas, Ķīnas ražotājs minēja augsto metāla piemaksu un faktu, ka Savienības ražošanas nozare izmantoja divu ražošanas metožu salikumu – karsto velmēšanu un nepārtraukto liešanu, lai gan vienīgi nepārtrauktās liešanas izmantošana būtu rentablāka. |
| --- | --- |

(162)

Viens Ķīnas ražotājs atsaucās uz 156. apsvērumu un apgalvoja, ka iespējamie kaitējuma cēloņi bija imports par zemākām cenām, iespējams, augstākas ražošanas izmaksas, intereses par AHF trūkums, jo citu folijas kategoriju cenas Savienībā būtu augstākas un intereses par Savienības tirgu trūkums, jo AHF cenas citos eksporta tirgos būtu augstākas. Ņemot vērā augstākas ražošanas izmaksas, Ķīnas ražotājs minēja augsto metāla piemaksu un faktu, ka Savienības ražošanas nozare izmantoja divu ražošanas metožu salikumu – karsto velmēšanu un nepārtraukto liešanu, lai gan vienīgi nepārtrauktās liešanas izmantošana būtu rentablāka.

| (163) | Atbildot uz šiem apgalvojumiem, tiek atgādināts, ka no 156. un 157. apsvēruma var secināt, ka Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu. Attiecībā uz apgalvojumiem par ražošanas izmaksām, vispirms tiek atzīmēts, ka, ņemot vērā to, ka metāla piemaksa varētu būt potenciāls kaitējuma faktors, paralēlajā izmeklēšanā ir ticis atklāts, ka, gan Savienības ražošanas nozarei, gan Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir bijušas līdzīgas izmaksas, iegūstot izejvielas AHF ražošanai, jo šīs izejvielas tirgus cenas gan Krievijā, gan Savienības tirgū ir tieši saistītas ar Londonas Metāla biržu. Tāpēc var secināt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā metāla piemaksas līmenis nav bijis kaitējuma faktors. Ņemot vērā potenciālo ražošanas metožu lomu, izmeklēšanā atklājās, ka nepārtrauktā liešana tika izmantota, lai ražotu teju divas trešdaļas AHF, ko Savienības ražošanas nozare saražoja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi jebkuru rentabilitātes atšķirību mazināja tas, ka pārsvarā Savienībā izmantotā ražošanas metode bija nepārtrauktā liešana. Tāpat 185. apsvērumā ir izskaidrots, ka nekas neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu zaudējusi interesi par AHF. Izmeklēšanā arī neatklājās nekādi rādītāji, kas liecinātu, ka Savienības ražotāji būtu noniecinājuši Savienības tirgu par labu AHF eksporta tirgiem. Izmeklēšanā patiesi atklājās, ka Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz trešām valstīm eksportēja 1 182 tonnas AHF, kas ir mazāk par 3 % no Savienības ražotāju iekšzemes pārdošanas apjomiem tajā pašā periodā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(163)

Atbildot uz šiem apgalvojumiem, tiek atgādināts, ka no 156. un 157. apsvēruma var secināt, ka Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu. Attiecībā uz apgalvojumiem par ražošanas izmaksām, vispirms tiek atzīmēts, ka, ņemot vērā to, ka metāla piemaksa varētu būt potenciāls kaitējuma faktors, paralēlajā izmeklēšanā ir ticis atklāts, ka, gan Savienības ražošanas nozarei, gan Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir bijušas līdzīgas izmaksas, iegūstot izejvielas AHF ražošanai, jo šīs izejvielas tirgus cenas gan Krievijā, gan Savienības tirgū ir tieši saistītas ar Londonas Metāla biržu. Tāpēc var secināt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā metāla piemaksas līmenis nav bijis kaitējuma faktors. Ņemot vērā potenciālo ražošanas metožu lomu, izmeklēšanā atklājās, ka nepārtrauktā liešana tika izmantota, lai ražotu teju divas trešdaļas AHF, ko Savienības ražošanas nozare saražoja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi jebkuru rentabilitātes atšķirību mazināja tas, ka pārsvarā Savienībā izmantotā ražošanas metode bija nepārtrauktā liešana. Tāpat 185. apsvērumā ir izskaidrots, ka nekas neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu zaudējusi interesi par AHF. Izmeklēšanā arī neatklājās nekādi rādītāji, kas liecinātu, ka Savienības ražotāji būtu noniecinājuši Savienības tirgu par labu AHF eksporta tirgiem. Izmeklēšanā patiesi atklājās, ka Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz trešām valstīm eksportēja 1 182 tonnas AHF, kas ir mazāk par 3 % no Savienības ražotāju iekšzemes pārdošanas apjomiem tajā pašā periodā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (164) | Uz iepriekš minētā pamata Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(164)

Uz iepriekš minētā pamata Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

| (165) | Tā kā tika secināts, ka nepastāv iespēja, ka varētu atkārtoties dempings no Brazīlijas, kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamības analīze aprobežojas vien ar importu no ĶTR. |
| --- | --- |

(165)

Tā kā tika secināts, ka nepastāv iespēja, ka varētu atkārtoties dempings no Brazīlijas, kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamības analīze aprobežojas vien ar importu no ĶTR.

| (166) | Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Ķīnas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(166)

Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Ķīnas importa potenciālā ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari tika analizēta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (167) | Kā minēts 124.–164. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. Visā attiecīgajā periodā imports no ĶTR Savienības tirgū nonāca vienīgi nelielā daudzumā, bet Krievijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga. Paralēlajā izmeklēšanā tika secināts, ka imports no Krievijas notika par dempinga cenām un tas radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, bet imports no Ķīnas, ņemot vērā tā nelielo apjomu un cenu līmeņus, Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu veicināja tikai daļēji, tomēr nepārtraucot cēloņsakarību starp importu no Krievijas un būtisko kaitējumu, kādu cieta Savienības ražošanas nozare. Vienlaikus, kā paskaidrots 80.–100. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi beigsies. |
| --- | --- |

(167)

Kā minēts 124.–164. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. Visā attiecīgajā periodā imports no ĶTR Savienības tirgū nonāca vienīgi nelielā daudzumā, bet Krievijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā pieauga. Paralēlajā izmeklēšanā tika secināts, ka imports no Krievijas notika par dempinga cenām un tas radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, bet imports no Ķīnas, ņemot vērā tā nelielo apjomu un cenu līmeņus, Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu veicināja tikai daļēji, tomēr nepārtraucot cēloņsakarību starp importu no Krievijas un būtisko kaitējumu, kādu cieta Savienības ražošanas nozare. Vienlaikus, kā paskaidrots 80.–100. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi beigsies.

2.   Neizmantotā jauda, tirdzniecības plūsmas un Savienības tirgus pievilcīgums, ĶTR cenu noteikšanas prakse

| (168) | Ievērojamā neizmantotā jauda ĶTR, kuru nevar pilnībā absorbēt Ķīnas iekšzemes pieprasījums un citi eksporta tirgi, izņemot Savienības tirgu, dempinga turpināšana pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ar ievērojamām dempinga starpībām un Ķīnas eksportētāju īstenotā dempinga prakse arī trešo valstu tirgos, kas aprakstīta 82.–100. apsvērumā, skaidri liecina, ka pastāv ļoti liela iespēja, ka gadījumā, ja tiktu atļauts atcelt spēkā esošos dempinga pasākumus, importa par dempinga cenām apjoms būtiski palielinātos. |
| --- | --- |

(168)

Ievērojamā neizmantotā jauda ĶTR, kuru nevar pilnībā absorbēt Ķīnas iekšzemes pieprasījums un citi eksporta tirgi, izņemot Savienības tirgu, dempinga turpināšana pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ar ievērojamām dempinga starpībām un Ķīnas eksportētāju īstenotā dempinga prakse arī trešo valstu tirgos, kas aprakstīta 82.–100. apsvērumā, skaidri liecina, ka pastāv ļoti liela iespēja, ka gadījumā, ja tiktu atļauts atcelt spēkā esošos dempinga pasākumus, importa par dempinga cenām apjoms būtiski palielinātos.

| (169) | Ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas importa cenas, visticamāk, būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Proti, izmeklēšanā atklājās, ka gadījumā, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi, Ķīnas importa, kas īstenots normālā importa režīmā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, cenas būtu vidēji par 12,2 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (10). |
| --- | --- |

(169)

Ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti, Ķīnas importa cenas, visticamāk, būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Proti, izmeklēšanā atklājās, ka gadījumā, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi, Ķīnas importa, kas īstenots normālā importa režīmā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, cenas būtu vidēji par 12,2 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (10).

| (170) | Kā minēts 92.–94. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas importam, jo cenas Savienības tirgū lielā mērā ir tādas pašas kā citos eksporta tirgos. Turklāt 2014. gada jūlijā Turcija piemēroja Ķīnai antidempinga pasākumus plašam alumīnija foliju klāstam, ieskaitot attiecīgo produktu. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumu pret Ķīnu atceltu, daļa ražojumu, kas iepriekš ir eksportēti uz Turciju, tiktu no jauna novirzīti uz Savienības tirgu. Tāpēc var secināt, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu Ķīnas importa par dempinga, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ievērojamu pieaugumu, tādējādi radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(170)

Kā minēts 92.–94. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas importam, jo cenas Savienības tirgū lielā mērā ir tādas pašas kā citos eksporta tirgos. Turklāt 2014. gada jūlijā Turcija piemēroja Ķīnai antidempinga pasākumus plašam alumīnija foliju klāstam, ieskaitot attiecīgo produktu. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumu pret Ķīnu atceltu, daļa ražojumu, kas iepriekš ir eksportēti uz Turciju, tiktu no jauna novirzīti uz Savienības tirgu. Tāpēc var secināt, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu Ķīnas importa par dempinga, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ievērojamu pieaugumu, tādējādi radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (171) | Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un Brazīlijas Alumīnija asociācija apgalvoja, ka, pamatojoties uz EAFA publicēto statistiku, var konstatēt, ka Savienības alumīnija folijas ražotāji ir palielinājuši eksportu uz trešām valstīm, kas pierādot, ka trešo valstu tirgi esot pievilcīgāki nekā Savienības tirgus. Attiecībā uz šo apgalvojumu tika konstatēts, ka statistika ko izmantoja šīs personas, attiecās vai nu uz visu alumīnija folijas nozari vai arī uz “plānāka izmēra” kategoriju, tostarp AHF, kā arī citiem foliju veidiem, piemēram, apstrādātām folijām un folijām, ko izmanto pielāgotai iepakošanai. Pamatojoties uz to, nav iespējams izdarīt nekādus jēgpilnus secinājumus par attiecīgo ražojumu vien. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma apjomi, kurus Savienības ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja uz trešo valstu tirgiem, bija tikai 1 182 tonnas, kas ir mazāk par 3 % no tās iekšzemes pārdošanas apjomiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(171)

Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un Brazīlijas Alumīnija asociācija apgalvoja, ka, pamatojoties uz EAFA publicēto statistiku, var konstatēt, ka Savienības alumīnija folijas ražotāji ir palielinājuši eksportu uz trešām valstīm, kas pierādot, ka trešo valstu tirgi esot pievilcīgāki nekā Savienības tirgus. Attiecībā uz šo apgalvojumu tika konstatēts, ka statistika ko izmantoja šīs personas, attiecās vai nu uz visu alumīnija folijas nozari vai arī uz “plānāka izmēra” kategoriju, tostarp AHF, kā arī citiem foliju veidiem, piemēram, apstrādātām folijām un folijām, ko izmanto pielāgotai iepakošanai. Pamatojoties uz to, nav iespējams izdarīt nekādus jēgpilnus secinājumus par attiecīgo ražojumu vien. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgā ražojuma apjomi, kurus Savienības ražošanas nozare pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksportēja uz trešo valstu tirgiem, bija tikai 1 182 tonnas, kas ir mazāk par 3 % no tās iekšzemes pārdošanas apjomiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti.

3.   Secinājums

| (172) | Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, tiek secināts, ka pasākumu pret ĶTR atcelšana visticamāk izraisītu Ķīnas importa par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, būtisku pieaugumu, tādējādi radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, tiek secināts, ka pasākumu pret ĶTR atcelšana visticamāk izraisītu Ķīnas importa par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, būtisku pieaugumu, tādējādi radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievadpiezīme

| (173) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, tirgotāju, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(173)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu pret ĶTR saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, tirgotāju, importētāju un lietotāju intereses.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (174) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Kā ir minēts 167. apsvērumā, būtisko kaitējumu galvenokārt ir radījis imports par dempinga cenām no Krievijas, bet imports no Ķīnas ir vienīgi daļēji veicinājis Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Tāpat tika konstatēts, ka pastāv liela iespējamība, ka gadījumā, ja tiktu atļauts atcelt pret Ķīnu piemērotos pasākumus, kaitējums turpinātos. |
| --- | --- |

(174)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Kā ir minēts 167. apsvērumā, būtisko kaitējumu galvenokārt ir radījis imports par dempinga cenām no Krievijas, bet imports no Ķīnas ir vienīgi daļēji veicinājis Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Tāpat tika konstatēts, ka pastāv liela iespējamība, ka gadījumā, ja tiktu atļauts atcelt pret Ķīnu piemērotos pasākumus, kaitējums turpinātos.

| (175) | Gadījumā, ja pasākumi pret Ķīnu tiktu atcelti, ir iespējams, ka imports no Ķīnas par dempinga cenām Savienības tirgū turpinātos, cenas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kas radītu lielāku cenu spiedienu nekā tas, kādu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja Krievijas imports par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozare būtu spiesta pazemināt cenas, un tādējādi palielināt savus zaudējumus. |
| --- | --- |

(175)

Gadījumā, ja pasākumi pret Ķīnu tiktu atcelti, ir iespējams, ka imports no Ķīnas par dempinga cenām Savienības tirgū turpinātos, cenas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kas radītu lielāku cenu spiedienu nekā tas, kādu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja Krievijas imports par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozare būtu spiesta pazemināt cenas, un tādējādi palielināt savus zaudējumus.

3.   Lietotāju intereses

| (176) | Lietotāji Savienībā ir pārtinēji, kuri tirgo iepakojamo materiālu (alumīnija foliju, bet arī papīru un plastmasu) pēc AHF pārtīšanas mazākos ruļļos (patērētāju ruļļos) un tā pārpakošanas rūpnieciskai izmantošanai un mazumtirdzniecības uzņēmējdarbībai. Pieteicās un anketu saņēma seši uzņēmumi. Trīs uzņēmumi sadarbojās procedūrā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Divos uzņēmumos, kuri sadarbojās, tika veikta pārbaude uz vietas. |
| --- | --- |

(176)

Lietotāji Savienībā ir pārtinēji, kuri tirgo iepakojamo materiālu (alumīnija foliju, bet arī papīru un plastmasu) pēc AHF pārtīšanas mazākos ruļļos (patērētāju ruļļos) un tā pārpakošanas rūpnieciskai izmantošanai un mazumtirdzniecības uzņēmējdarbībai. Pieteicās un anketu saņēma seši uzņēmumi. Trīs uzņēmumi sadarbojās procedūrā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Divos uzņēmumos, kuri sadarbojās, tika veikta pārbaude uz vietas.

| (177) | Izmeklēšana apliecināja, ka AHF ir galvenā pārtinēju izejviela un tās izmaksas ir apmēram 80 % no to kopējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(177)

Izmeklēšana apliecināja, ka AHF ir galvenā pārtinēju izejviela un tās izmaksas ir apmēram 80 % no to kopējām ražošanas izmaksām.

| (178) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neviens no trīs lietotājiem, kuri sadarbojās, neimportēja no ĶTR. To galvenie piegādes avoti bija Savienības ražošanas nozare, Krievija un Turcija. |
| --- | --- |

(178)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neviens no trīs lietotājiem, kuri sadarbojās, neimportēja no ĶTR. To galvenie piegādes avoti bija Savienības ražošanas nozare, Krievija un Turcija.

| (179) | Tā kā pārtinēji piegādā plašu iepakojuma produktu klāstu, trīs uzņēmumu, kuri sadarbojās, darbība saistībā ar AHF svārstījās no mazāk par vienu sestdaļu līdz maksimāli trešdaļai no to kopējās darbības. |
| --- | --- |

(179)

Tā kā pārtinēji piegādā plašu iepakojuma produktu klāstu, trīs uzņēmumu, kuri sadarbojās, darbība saistībā ar AHF svārstījās no mazāk par vienu sestdaļu līdz maksimāli trešdaļai no to kopējās darbības.

| (180) | Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā visi lietotāji, kas sadarbojās, kopumā bija rentabli. Attiecībā uz darbību, kas ietver attiecīgo ražojumu, tika konstatēts, ka divi no lietotājiem, kuri sadarbojās, ir guvuši peļņu, bet secinājumus pat trešo nav iespējams izdarīt, jo trūkst skaidrības par to pārdošanas, vispārīgajām un administratīvo (PVA) izmaksu sadalījumu. |
| --- | --- |

(180)

Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā visi lietotāji, kas sadarbojās, kopumā bija rentabli. Attiecībā uz darbību, kas ietver attiecīgo ražojumu, tika konstatēts, ka divi no lietotājiem, kuri sadarbojās, ir guvuši peļņu, bet secinājumus pat trešo nav iespējams izdarīt, jo trūkst skaidrības par to pārdošanas, vispārīgajām un administratīvo (PVA) izmaksu sadalījumu.

| (181) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka pasākumu pret Ķīnu saglabāšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju situāciju. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka pasākumu pret Ķīnu saglabāšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju situāciju.

4.   Importētāju/tirgotāju intereses

| (182) | Pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas nepieteicās neviens uzņēmums, kas attiecīgajā periodā būtu bijis iesaistīts AHF tirdzniecībā un kas būtu importējis vai tālākpārdevis AHF, kura izcelsmes valsts ir ĶTR. Izmeklēšana arī apliecināja, ka Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji pārdod AHF lielākoties tieši lietotājiem. Tādēļ nekas neliecina, ka pasākumu noteikšana negatīvi ietekmētu importētājus/tirgotājus. |
| --- | --- |

(182)

Pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas nepieteicās neviens uzņēmums, kas attiecīgajā periodā būtu bijis iesaistīts AHF tirdzniecībā un kas būtu importējis vai tālākpārdevis AHF, kura izcelsmes valsts ir ĶTR. Izmeklēšana arī apliecināja, ka Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji pārdod AHF lielākoties tieši lietotājiem. Tādēļ nekas neliecina, ka pasākumu noteikšana negatīvi ietekmētu importētājus/tirgotājus.

5.   Piegādes avoti

| (183) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekama jauda, lai apmierinātu visu pieprasījumu Savienībā. Tāpēc šīs personas apgalvoja, ka gadījumā, ja tiks saglabāti pasākumi pret Brazīliju un Ķīnu, un tajā pašā laikā tiks galīgi piemēroti pasākumi pret Krieviju, Savienībā AHF piegādes kļūtu nepietiekamas, kā dēļ paaugstinātos tās cena. Tādēļ arī pārtinējiem nāktos paaugstināt cenas par patērētāju ruļļiem, tādējādi kaitējot patērētājiem. |
| --- | --- |

(183)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekama jauda, lai apmierinātu visu pieprasījumu Savienībā. Tāpēc šīs personas apgalvoja, ka gadījumā, ja tiks saglabāti pasākumi pret Brazīliju un Ķīnu, un tajā pašā laikā tiks galīgi piemēroti pasākumi pret Krieviju, Savienībā AHF piegādes kļūtu nepietiekamas, kā dēļ paaugstinātos tās cena. Tādēļ arī pārtinējiem nāktos paaugstināt cenas par patērētāju ruļļiem, tādējādi kaitējot patērētājiem.

| (184) | Atbildot uz šo apgalvojumu, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarē ir neizmantotā jauda un ka tā spēj palielināt AHF ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā. Turklāt ir pieejami tādi alternatīvi piegādes avoti kā Turcija, Armēnija un arī Dienvidāfrika. Visbeidzot, ir arī jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir izveidot vienlīdzīgas konkurences apstākļus Savienībā, nevis aizliegt Ķīnas un Krievijas importu Savienības tirgū, kuram tirgū būtu jāienāk par godīgām cenām. |
| --- | --- |

(184)

Atbildot uz šo apgalvojumu, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarē ir neizmantotā jauda un ka tā spēj palielināt AHF ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā. Turklāt ir pieejami tādi alternatīvi piegādes avoti kā Turcija, Armēnija un arī Dienvidāfrika. Visbeidzot, ir arī jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir izveidot vienlīdzīgas konkurences apstākļus Savienībā, nevis aizliegt Ķīnas un Krievijas importu Savienības tirgū, kuram tirgū būtu jāienāk par godīgām cenām.

6.   Citi argumenti

| (185) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi interesi par AHF un ka šā iemesla dēļ tai neesot citas iespējas, kā vien izmantot importēto AHF. Taču izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākais atlasītais Savienības ražotājs ražoja vienīgi AHF. Tika noskaidrots, ka citi atlasītie ES ražotāji savas ražošanas iekārtas izmantoja, lai ražotu gan AHF, gan pārstrādāto alumīnija foliju (“ACF”), kas ir atšķirīgs ražojums, kuru izmanto citādi nekā AHF. Šiem citiem Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā ir bijusi samērā stabila attiecība starp AHF un ACF ražošanas un pārdošanas apjomiem. Tādējādi izmeklēšanā neapstiprinājās apgalvojumi, ka Savienības ražošanas nozare būtu zaudējusi interesi par AHF, un apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(185)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi interesi par AHF un ka šā iemesla dēļ tai neesot citas iespējas, kā vien izmantot importēto AHF. Taču izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākais atlasītais Savienības ražotājs ražoja vienīgi AHF. Tika noskaidrots, ka citi atlasītie ES ražotāji savas ražošanas iekārtas izmantoja, lai ražotu gan AHF, gan pārstrādāto alumīnija foliju (“ACF”), kas ir atšķirīgs ražojums, kuru izmanto citādi nekā AHF. Šiem citiem Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā ir bijusi samērā stabila attiecība starp AHF un ACF ražošanas un pārdošanas apjomiem. Tādējādi izmeklēšanā neapstiprinājās apgalvojumi, ka Savienības ražošanas nozare būtu zaudējusi interesi par AHF, un apgalvojums tika noraidīts.

7.   Secinājums par Savienības interesēm

| (186) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes AHF noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(186)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes AHF noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (187) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus pret ĶTR un atcelt spēkā esošos pasākumus pret Brazīliju. Pēc šīs informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā. |
| --- | --- |

(187)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus pret ĶTR un atcelt spēkā esošos pasākumus pret Brazīliju. Pēc šīs informācijas izpaušanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.

| (188) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes alumīnija folijai. Turpretī pasākumi, ko piemēro importam no Brazīlijas, būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(188)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes alumīnija folijai. Turpretī pasākumi, ko piemēro importam no Brazīlijas, būtu jāizbeidz.

| (189) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(189)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (11). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (190) | Regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(190)

Regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, kas ir ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, tālāk neapstrādāta, tikai velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg, un ko patlaban deklarē ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd un Alcoa (Bohai) Aluminium Industries
  Co., Ltd | 6,4 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd | 20,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd | 24,2 % | A946 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 30,0 % | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

ĶTR

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd un Alcoa (Bohai) Aluminium Industries
  Co., Ltd

6,4 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd

20,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd

24,2 %

A946

Visi pārējie uzņēmumi

30,0 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

4.   Šā panta 2. punktā minētajam uzņēmumam noteiktās individuālās maksājuma likmes piemērošanas nosacījums ir derīga komerciāla rēķina iesniegšana dalībvalstu muitas iestādēm, kurā jāiekļauj deklarācija ar datumu un minēto rēķinu izdevušās struktūras amatpersonas parakstu, atšifrējot šīs amatpersonas uzvārdu un norādot ieņemamo amatu, šādā redakcijā: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) alumīnija folijas, kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību un uz ko attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

5.   Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz 1. panta 1. punktā minētā ražojuma Brazīlijas izcelsmes importu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes 2009. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 925/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā (OV L 262, 6.10.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 5. oktobra Lēmums 2009/736/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz inter alia Brazīlijas izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importu (OV L 262, 6.10.2009., 50. lpp.).

3

inter alia

(4)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 49, 21.2.2014., 7. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām (OV C 350, 4.10.2014., 22. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importam (OV C 350, 4.10.2014., 11. lpp.).

6

(7)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētas Krievijas izcelsmes alumīnija folijas importu (OV C 354, 8.10.2014., 14. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2015. gada 3. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2015/1081, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam (OV L 175, 4.7.2015., 14. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2385, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 91. lpp.).

9

Oficiālā Vēstneša

(10)  Nosakot cenu samazinājuma līmeni 12,2 % apmērā, tika ņemts vērā tas, ka muitas nodokļa likme pārskatīšanas izmeklēšanas perioda pirmajos trīs mēnešos bija 4 %, un pēc tam palielinājās līdz 7,5 %. Šobrīd spēkā esošo muitas nodokļa likmi 7,5 % piemērojot visam periodam, ietekme būtu pavisam niecīga, jo tas cenu samazinājuma līmeni pazeminātu vien par 0,5 %.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

11

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/91

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2385

(2015. gada 17. decembris),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Krievijas Federācijas izcelsmes alumīnija foliju importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 4. jūlijā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1081 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas Federācijas (“Krievija”) izcelsmes alumīnija foliju importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 4. jūlijā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1081 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas Federācijas (“Krievija”) izcelsmes alumīnija foliju importam.

| (2) | Procedūra tika sākta 2014. gada 8. oktobrī pēc tam, kad 2014. gada 25. augustā sūdzību iesniedza uzņēmumi AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH un Impol d.o.o. (“sūdzības iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā alumīnija folijas ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta 2014. gada 8. oktobrī pēc tam, kad 2014. gada 25. augustā sūdzību iesniedza uzņēmumi AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH un Impol d.o.o. (“sūdzības iesniedzēji”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā alumīnija folijas ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

2.   Turpmākā procedūra

| (3) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

| (4) | Vienīgais eksportētājs Rusal Group un pieci lietotāji pieprasīja tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Eksportētāja uzklausīšana notika 2015. gada 14. oktobrī Krievijas pārstāvja klātbūtnē. Būtiskākie apspriestie jautājumi bija pamatregulas 2. panta 9. punkta piemērošana, aprēķinot eksporta cenu, un apstrādāto alumīnija foliju (“ACF”) importa no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Lietotāju uzklausīšana notika 2015. gada 23. oktobrī, kad beidzās termiņš piezīmju iesniegšanai pirms galīgās informācijas izpaušanas. Galvenie apspriestie jautājumi bija iespējamā antidempinga pasākumu, kas piemēroti mājsaimniecības alumīnija folijas (“AHF”) importam no ĶTR, apiešana, importa no trešām valstīm ietekme uz kaitējumu, kāds nodarīts Savienības ražošanas nozarei, antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas ietekme uz lietotājiem un iespēja, kā vienu no pasākumiem izmantot minimālo importa cenu. |
| --- | --- |

(4)

Vienīgais eksportētājs Rusal Group un pieci lietotāji pieprasīja tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Eksportētāja uzklausīšana notika 2015. gada 14. oktobrī Krievijas pārstāvja klātbūtnē. Būtiskākie apspriestie jautājumi bija pamatregulas 2. panta 9. punkta piemērošana, aprēķinot eksporta cenu, un apstrādāto alumīnija foliju (“ACF”) importa no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Lietotāju uzklausīšana notika 2015. gada 23. oktobrī, kad beidzās termiņš piezīmju iesniegšanai pirms galīgās informācijas izpaušanas. Galvenie apspriestie jautājumi bija iespējamā antidempinga pasākumu, kas piemēroti mājsaimniecības alumīnija folijas (“AHF”) importam no ĶTR, apiešana, importa no trešām valstīm ietekme uz kaitējumu, kāds nodarīts Savienības ražošanas nozarei, antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas ietekme uz lietotājiem un iespēja, kā vienu no pasākumiem izmantot minimālo importa cenu.

| (5) | Turklāt 2015. gada 27. oktobrī pieci pārtinēji pieprasīja konfrontējošu uzklausīšanu kopā ar sūdzības iesniedzējiem. Tomēr sūdzības iesniedzēja neizrādīja interesi par dalību šādā uzklausīšanā. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt 2015. gada 27. oktobrī pieci pārtinēji pieprasīja konfrontējošu uzklausīšanu kopā ar sūdzības iesniedzējiem. Tomēr sūdzības iesniedzēja neizrādīja interesi par dalību šādā uzklausīšanā.

| (6) | Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus.

| (7) | Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika noteikts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika noteikts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (8) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un vajadzības gadījumā ņemtas vērā.

3.   Izlases veidošana

| (9) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem savu darbību, tostarp aprīkojumu, atļaujas, saistības pret darbiniekiem un pastāvošos līgumus, pārdeva jaunam uzņēmumam. Tā kā izmaiņas notika pēc izmeklēšanas perioda, tās nav būtiskas kaitējuma vērtēšanai, kas notiek saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem savu darbību, tostarp aprīkojumu, atļaujas, saistības pret darbiniekiem un pastāvošos līgumus, pārdeva jaunam uzņēmumam. Tā kā izmaiņas notika pēc izmeklēšanas perioda, tās nav būtiskas kaitējuma vērtēšanai, kas notiek saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu.

| (10) | Tā kā piezīmes par izlases veidošanas metodi nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 7.–13. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā piezīmes par izlases veidošanas metodi nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 7.–13. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi.

4.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (11) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 19. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 19. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (12) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes apgalvoja, ka, tā kā izmeklēšanas periodā ir iekļauti arī dati par 2013. gada pēdējo ceturksni, kaitējuma analīzes tendenču konstatēšana neatbilda pamatregulas 3. panta 2. punktā noteiktajām prasībām par objektivitāti. |
| --- | --- |

(12)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes apgalvoja, ka, tā kā izmeklēšanas periodā ir iekļauti arī dati par 2013. gada pēdējo ceturksni, kaitējuma analīzes tendenču konstatēšana neatbilda pamatregulas 3. panta 2. punktā noteiktajām prasībām par objektivitāti.

| (13) | Izmeklēšanas periods tika noteikts saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu. Turklāt Komisija, vērtējot attiecīgo ekonomikas faktoru tendences un rādītājus, kas attiecināmi uz ražošanas nozares stāvokli, ir paļāvusies uz pietiekami reprezentatīvu laika periodu, t. i., izmeklēšanas periodu un papildus uz trīs finanšu gadiem pirms izmeklēšanas perioda. Fakts, ka notiek zināma pārklāšanās starp izmeklēšanas periodu un vienu no gadiem, kas iekļauts attiecīgajā periodā, neietekmē mērķi konstatēt kaitējumu, ko īsteno Komisija. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanas periods tika noteikts saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu. Turklāt Komisija, vērtējot attiecīgo ekonomikas faktoru tendences un rādītājus, kas attiecināmi uz ražošanas nozares stāvokli, ir paļāvusies uz pietiekami reprezentatīvu laika periodu, t. i., izmeklēšanas periodu un papildus uz trīs finanšu gadiem pirms izmeklēšanas perioda. Fakts, ka notiek zināma pārklāšanās starp izmeklēšanas periodu un vienu no gadiem, kas iekļauts attiecīgajā periodā, neietekmē mērķi konstatēt kaitējumu, ko īsteno Komisija. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (14) | Kā noteikts pagaidu regulas 20. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir Krievijas izcelsmes alumīnija folija, kas ir ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, tālāk neapstrādāta, tikai velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg (“lielie ruļļi”), un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgais ražojums ir plaši pazīstams kā mājsaimniecības alumīnija folija (“AHF”). |
| --- | --- |

(14)

Kā noteikts pagaidu regulas 20. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir Krievijas izcelsmes alumīnija folija, kas ir ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, tālāk neapstrādāta, tikai velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg (“lielie ruļļi”), un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“attiecīgais ražojums”). Attiecīgais ražojums ir plaši pazīstams kā mājsaimniecības alumīnija folija (“AHF”).

| (15) | Pēc pagaidu informācijas atklāšanas dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Krievijas imports nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares ražoto AHF, tomēr sīkāk nepaskaidrojot un nepamatojot šo apgalvojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(15)

Pēc pagaidu informācijas atklāšanas dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Krievijas imports nekonkurēja ar Savienības ražošanas nozares ražoto AHF, tomēr sīkāk nepaskaidrojot un nepamatojot šo apgalvojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (16) | Tā kā nekādas citas piezīmes par attiecīgo produktu un līdzīgu produktu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 21.–28. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā nekādas citas piezīmes par attiecīgo produktu un līdzīgu produktu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 21.–28. apsvērumā izdarītie secinājumi.

C.   DEMPINGS

| (17) | Sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 29.–52. apsvērumā. |
| --- | --- |

(17)

Sīkāka informācija par dempinga aprēķināšanu ir izklāstīta pagaidu regulas 29.–52. apsvērumā.

| (18) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Rusal Group apstrīdēja korekciju, kas tika veikta eksporta cenai, kas minēta pagaidu regulas 40.–42. apsvērumā. Rusal Group apgalvoja, ka pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu un saistītā tirgotāja peļņas atskaitīšana ir garantētas vienīgi darījumiem ar nosacījumu “piegāde ar samaksātu nodevu” (delivery duty paid, DDP), nevis darījumiem ar nosacījumiem “piegāde galamērķī” (delivery at place of destination, DAP) un “cena, apdrošināšana un frakts” (cost, insurance and freight, CIF). |
| --- | --- |

(18)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Rusal Group apstrīdēja korekciju, kas tika veikta eksporta cenai, kas minēta pagaidu regulas 40.–42. apsvērumā. Rusal Group apgalvoja, ka pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu un saistītā tirgotāja peļņas atskaitīšana ir garantētas vienīgi darījumiem ar nosacījumu “piegāde ar samaksātu nodevu” (delivery duty paid, DDP), nevis darījumiem ar nosacījumiem “piegāde galamērķī” (delivery at place of destination, DAP) un “cena, apdrošināšana un frakts” (cost, insurance and freight, CIF).

| (19) | Atbildot uz šo apgalvojumu, tika norādīts, ka Komisija ir veidojusi eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, jo pastāv saistība starp ražotājiem un ar to saistītajiem tirgotājiem. Izmeklēšanā atklājās, ka šī saistība attiecas uz visiem darījumiem, neraugoties uz to komerciālajiem nosacījumiem. Turklāt Rusal Group nesniedza nekādus pierādījumus tam, kādēļ izmantotā peļņas starpība varētu nebūt saprātīga. Tāpēc apgalvojumi šajā saistībā ir uzskatāmi par nepamatotiem un jānoraida. Attiecībā uz PVA izmaksām personai, kura apgalvo, ka korekcija ir pārmērīga, jāsniedz īpaši pierādījumi un aprēķini, kas pamato tās apgalvojumus un jo īpaši jāsniedz alternatīva korekcijas likme, kura, pēc tās domām, būtu jāpiemēro. Tomēr Rusal Group savā iesniegumā pēc pagaidu informācijas atklāšanas neko no tā nodrošināt neizdevās. |
| --- | --- |

(19)

Atbildot uz šo apgalvojumu, tika norādīts, ka Komisija ir veidojusi eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, jo pastāv saistība starp ražotājiem un ar to saistītajiem tirgotājiem. Izmeklēšanā atklājās, ka šī saistība attiecas uz visiem darījumiem, neraugoties uz to komerciālajiem nosacījumiem. Turklāt Rusal Group nesniedza nekādus pierādījumus tam, kādēļ izmantotā peļņas starpība varētu nebūt saprātīga. Tāpēc apgalvojumi šajā saistībā ir uzskatāmi par nepamatotiem un jānoraida. Attiecībā uz PVA izmaksām personai, kura apgalvo, ka korekcija ir pārmērīga, jāsniedz īpaši pierādījumi un aprēķini, kas pamato tās apgalvojumus un jo īpaši jāsniedz alternatīva korekcijas likme, kura, pēc tās domām, būtu jāpiemēro. Tomēr Rusal Group savā iesniegumā pēc pagaidu informācijas atklāšanas neko no tā nodrošināt neizdevās.

| (20) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, ražotāja eksportētāja apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, ražotāja eksportētāja apgalvojums tika noraidīts.

| (21) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Rusal Group vēlreiz norādīja, ka nepiekrīt PVA izmaksu un peļņas korekcijām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu ir veiktas DAP un CIF darījumiem. Rusal Group neapstrīd 2. panta 9. punkta piemērošanu, ņemot vērā saistītā ražotāja iesaistīšanos visu veidu darījumos (t. i., DDP, DAP un CIF). Taču attiecībā uz darījumiem, kas īstenoti saskaņā ar CIF un DAP nosacījumiem, Rusal Group apstrīd korekciju piemērojamību saskaņā ar 2. panta 9. punkta otro un trešo apakšpunktu, jo īpaši attiecībā uz PVA izmaksām un peļņu. Tā uzskata, ka saskaņā ar CIF un DAP nosacījumiem preču piegāde pircējam notiek pirms importēšanas, tāpēc šīs korekcijas nav piemērojamas. Savā iesniegumā Rusal Group uzskaitīja virkni gadījumu, kuros Komisija acīmredzami neesot veikusi korekcijas saskaņā ar 2. panta 9. punktu. Visbeidzot Rusal Group apgalvo, ka citādā gadījumā, ja Komisija uzstātu, ka 2. panta 9. punkta piemērošanai ir jāveic saprātīga PVA izmaksu un peļņas automātiska korekcija, Komisijas dienestiem būtu jāatzīst, kas CIF un DAP darījumos tirgotājs ir bijis ražotāja eksportētāja integrēta nodaļa, un tādēļ šiem darījumiem būtu jāpiemēro pamatregulas 2. panta 8. punkts. |
| --- | --- |

(21)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Rusal Group vēlreiz norādīja, ka nepiekrīt PVA izmaksu un peļņas korekcijām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu ir veiktas DAP un CIF darījumiem. Rusal Group neapstrīd 2. panta 9. punkta piemērošanu, ņemot vērā saistītā ražotāja iesaistīšanos visu veidu darījumos (t. i., DDP, DAP un CIF). Taču attiecībā uz darījumiem, kas īstenoti saskaņā ar CIF un DAP nosacījumiem, Rusal Group apstrīd korekciju piemērojamību saskaņā ar 2. panta 9. punkta otro un trešo apakšpunktu, jo īpaši attiecībā uz PVA izmaksām un peļņu. Tā uzskata, ka saskaņā ar CIF un DAP nosacījumiem preču piegāde pircējam notiek pirms importēšanas, tāpēc šīs korekcijas nav piemērojamas. Savā iesniegumā Rusal Group uzskaitīja virkni gadījumu, kuros Komisija acīmredzami neesot veikusi korekcijas saskaņā ar 2. panta 9. punktu. Visbeidzot Rusal Group apgalvo, ka citādā gadījumā, ja Komisija uzstātu, ka 2. panta 9. punkta piemērošanai ir jāveic saprātīga PVA izmaksu un peļņas automātiska korekcija, Komisijas dienestiem būtu jāatzīst, kas CIF un DAP darījumos tirgotājs ir bijis ražotāja eksportētāja integrēta nodaļa, un tādēļ šiem darījumiem būtu jāpiemēro pamatregulas 2. panta 8. punkts.

| (22) | Atbildot uz to, Komisija apstiprina, ka Rusal gadījumā korekcija saprātīgai PVA izmaksu un peļņas starpībai visu veidu darījumiem jāveic saskaņā ar 2. panta 9. punkta otro un trešo apakšpunktu. Lai gan preču piegādi CIF darījumiem veic pirms preču laišanas brīvā apgrozībā un pat, ja atbildība par muitas nodokļu nomaksu attiecas uz pircēju (pretēji tam, kā ir saskaņā ar DDP noteikumiem), tas nemaina faktu, ka pārdošanu veic saistītais tirgotājs, kurš sedz PVA izmaksas un kurš parasti cenšas gūt peļņu par saviem pakalpojumiem. Ņemot vērā faktu, ka tirgotājs ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, pamatregulas 2. panta 9. punktā ir noteikts, ka dati par šādu ražotāju pēc definīcijas ir neuzticami un ka izmeklēšanas iestādei uz saprātīga pamata ir jākonstatē šā ražotāja PVA izmaksas un peļņa. Turklāt pamatregulas 2. panta 9. punkts neizslēdz iespēju, ka korekciju var veikt izmaksām, kuras rodas pirms importēšanas, ciktāl šīs izmaksas parasti sedz importētājs. Tāpēc pilnīga PVA izmaksu un peļņas korekciju izslēgšana, ciktāl tas attiecas uz pārdošanu, kas īstenota saskaņā ar CIF noteikumiem, nav pamatota. Proti, fakts, ka saistītais uzņēmums īsteno tikai noteiktas funkcijas, neliedz Komisijai veikt korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, taču tas varētu atspoguļoties zemākā PVA izmaksu summā, kas atskaitāma no cenas, par kuru attiecīgais produkts pirmo reizi tiek tālāk pārdots neatkarīgam pircējam. Katrā ziņā pierādīšanas pienākums ir ieinteresētajai personai, kura vēlas apstrīdēt to korekciju apmēru, kuras veiktas uz pamatregulas 2. panta 9. punkta pamata. Tādējādi, ja šī persona uzskata, ka korekcijas ir pārmērīgas, tai jāiesniedz konkrēti pierādījumi un aprēķini, kas pamato šos apgalvojumus. Attiecībā uz DAP darījumiem jāpiemin, ka piegādes vietas atrodas ES muitas teritorijā un tāpēc atšķirība attiecībā uz tirgotāja iesaistīšanās līmeni salīdzinājumā ar pārdošanu saskaņā ar DDP noteikumiem ir vēl mazāka. Attiecībā uz iepriekšējiem gadījumiem, kurus minējusi Rusal Group, pirmkārt, ir jāatzīmē, ka Komisijas nostāja atbilst Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. Otrkārt, Komisijai ir plaša rīcības brīvība saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti tirdzniecības aizsardzībai un, īstenojot šo brīvību, tai nav saistoši tās iepriekš veiktie vērtējumi. Katrā ziņā faktiskā situācija katrā no Rusal Group minētajiem gadījumiem ir atšķirīga. Visbeidzot, attiecībā uz alternatīvo apgalvojumu par pamatregulas 2. panta 8. punkta piemērošanu Komisija atsaucas uz pamatojumu šajā apsvērumā un 19. apsvērumā un vēlreiz atkārto, ka ar to faktu, ka pastāv saistība starp eksportētāju un saistīto uzņēmumu, vien pietiek, lai Komisija faktiskās eksporta cenas varētu uzskatīt par neuzticamām, jo tas, ka pastāv saistība starp eksportētāju un saistīto uzņēmumu ir viens no daudziem iemesliem, kuru dēļ faktisko eksporta cenu var uzskatīt par neuzticamu. |
| --- | --- |

(22)

Atbildot uz to, Komisija apstiprina, ka Rusal gadījumā korekcija saprātīgai PVA izmaksu un peļņas starpībai visu veidu darījumiem jāveic saskaņā ar 2. panta 9. punkta otro un trešo apakšpunktu. Lai gan preču piegādi CIF darījumiem veic pirms preču laišanas brīvā apgrozībā un pat, ja atbildība par muitas nodokļu nomaksu attiecas uz pircēju (pretēji tam, kā ir saskaņā ar DDP noteikumiem), tas nemaina faktu, ka pārdošanu veic saistītais tirgotājs, kurš sedz PVA izmaksas un kurš parasti cenšas gūt peļņu par saviem pakalpojumiem. Ņemot vērā faktu, ka tirgotājs ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, pamatregulas 2. panta 9. punktā ir noteikts, ka dati par šādu ražotāju pēc definīcijas ir neuzticami un ka izmeklēšanas iestādei uz saprātīga pamata ir jākonstatē šā ražotāja PVA izmaksas un peļņa. Turklāt pamatregulas 2. panta 9. punkts neizslēdz iespēju, ka korekciju var veikt izmaksām, kuras rodas pirms importēšanas, ciktāl šīs izmaksas parasti sedz importētājs. Tāpēc pilnīga PVA izmaksu un peļņas korekciju izslēgšana, ciktāl tas attiecas uz pārdošanu, kas īstenota saskaņā ar CIF noteikumiem, nav pamatota. Proti, fakts, ka saistītais uzņēmums īsteno tikai noteiktas funkcijas, neliedz Komisijai veikt korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, taču tas varētu atspoguļoties zemākā PVA izmaksu summā, kas atskaitāma no cenas, par kuru attiecīgais produkts pirmo reizi tiek tālāk pārdots neatkarīgam pircējam. Katrā ziņā pierādīšanas pienākums ir ieinteresētajai personai, kura vēlas apstrīdēt to korekciju apmēru, kuras veiktas uz pamatregulas 2. panta 9. punkta pamata. Tādējādi, ja šī persona uzskata, ka korekcijas ir pārmērīgas, tai jāiesniedz konkrēti pierādījumi un aprēķini, kas pamato šos apgalvojumus. Attiecībā uz DAP darījumiem jāpiemin, ka piegādes vietas atrodas ES muitas teritorijā un tāpēc atšķirība attiecībā uz tirgotāja iesaistīšanās līmeni salīdzinājumā ar pārdošanu saskaņā ar DDP noteikumiem ir vēl mazāka. Attiecībā uz iepriekšējiem gadījumiem, kurus minējusi Rusal Group, pirmkārt, ir jāatzīmē, ka Komisijas nostāja atbilst Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. Otrkārt, Komisijai ir plaša rīcības brīvība saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti tirdzniecības aizsardzībai un, īstenojot šo brīvību, tai nav saistoši tās iepriekš veiktie vērtējumi. Katrā ziņā faktiskā situācija katrā no Rusal Group minētajiem gadījumiem ir atšķirīga. Visbeidzot, attiecībā uz alternatīvo apgalvojumu par pamatregulas 2. panta 8. punkta piemērošanu Komisija atsaucas uz pamatojumu šajā apsvērumā un 19. apsvērumā un vēlreiz atkārto, ka ar to faktu, ka pastāv saistība starp eksportētāju un saistīto uzņēmumu, vien pietiek, lai Komisija faktiskās eksporta cenas varētu uzskatīt par neuzticamām, jo tas, ka pastāv saistība starp eksportētāju un saistīto uzņēmumu ir viens no daudziem iemesliem, kuru dēļ faktisko eksporta cenu var uzskatīt par neuzticamu.

| (23) | Attiecībā uz PVA izmaksu korekcijas lieluma noteikšanu pēc piezīmju par pagaidu informācijas izpaušanu saņemšanas Komisija aicināja Rusal Group norādīt to PVA izmaksu daļu, kuru tā uzskata par nepiemērojamu vai nepamatotu saistībā ar CIF un DAP darījumiem, un sniegt pierādījumus par to, kā prasīts judikatūrā. Taču nekādi pierādījumi šajā saistībā netika sniegti, jo Rusal Group jebkādas informācijas iesniegšanu pakļāva nosacījumam, ka Komisija pieņems tās pamatregulas 2. panta 9. punkta interpretāciju. Tā kā nepastāv nekādi Rusal Group sniegti pierādījumi šajā saistībā, šis apgalvojums jānoraida. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz PVA izmaksu korekcijas lieluma noteikšanu pēc piezīmju par pagaidu informācijas izpaušanu saņemšanas Komisija aicināja Rusal Group norādīt to PVA izmaksu daļu, kuru tā uzskata par nepiemērojamu vai nepamatotu saistībā ar CIF un DAP darījumiem, un sniegt pierādījumus par to, kā prasīts judikatūrā. Taču nekādi pierādījumi šajā saistībā netika sniegti, jo Rusal Group jebkādas informācijas iesniegšanu pakļāva nosacījumam, ka Komisija pieņems tās pamatregulas 2. panta 9. punkta interpretāciju. Tā kā nepastāv nekādi Rusal Group sniegti pierādījumi šajā saistībā, šis apgalvojums jānoraida.

| (24) | Tā kā nepastāv nekādas citas piezīmes, pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 29.–52. apsvērumā tiek apstiprināti, un galīgās dempinga starpības, kuras ir izteiktas, kā procentuālais apmērs no CIF cenas līdz Savienības robežai, paliek nemainītas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Rusal group | 34,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,0 % |

(24)

Tā kā nepastāv nekādas citas piezīmes, pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 29.–52. apsvērumā tiek apstiprināti, un galīgās dempinga starpības, kuras ir izteiktas, kā procentuālais apmērs no CIF cenas līdz Savienības robežai, paliek nemainītas:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Rusal group

34,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

34,0 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definēšana

| (25) | Izmaiņas, kas minētas 9. apsvērumā, neietekmēja Savienības ražošanas nozares definēšanu. |
| --- | --- |

(25)

Izmaiņas, kas minētas 9. apsvērumā, neietekmēja Savienības ražošanas nozares definēšanu.

| (26) | Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definēšanu, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 53.–55. apsvērumā. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definēšanu, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 53.–55. apsvērumā.

2.   Savienības patēriņš

| (27) | Tā kā nepastāv nekādas citas piezīmes par Savienības patēriņu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 56.–60. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā nepastāv nekādas citas piezīmes par Savienības patēriņu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 56.–60. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

3.   Imports no attiecīgās valsts

| (28) | Tā kā nepastāv nekādas piezīmes par importu no attiecīgās valsts, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 61.–70. apsvērumā. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā nepastāv nekādas piezīmes par importu no attiecīgās valsts, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 61.–70. apsvērumā.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija

| (29) | Pēc pagaidu informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas analīzi ietekmējot AHF un ACF tirgu savstarpējā atkarība. Puse apgalvoja, ka šie tirgi ir savstarpēji atkarīgi trīs galveno pieņēmumu dēļ: i) visi atlasītie Savienības ražotāji ir bijuši spējīgi ražot gan AHF, gan ACF vienās un tajās pašās ražotnēs un uz viena un tā paša aprīkojuma; ii) ir samērā vienkārši pāriet no ACF ražošanas un AHF ražošanu un otrādi un iii) abu produktu pieprasījumam ir augsta cenu elastība. Visbeidzot šī persona apgalvoja, ka Savienības ražotāji neesot varējuši nodalīt ekonomiskos faktorus, kuri attiecas uz šiem produktiem atsevišķi, un ka tāpēc Komisijai būtu jāpiemēro pamatregulas 3. panta 8. punkts un kaitējuma vērtējums būtu jābalsta uz plašāka pamata. |
| --- | --- |

(29)

Pēc pagaidu informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas analīzi ietekmējot AHF un ACF tirgu savstarpējā atkarība. Puse apgalvoja, ka šie tirgi ir savstarpēji atkarīgi trīs galveno pieņēmumu dēļ: i) visi atlasītie Savienības ražotāji ir bijuši spējīgi ražot gan AHF, gan ACF vienās un tajās pašās ražotnēs un uz viena un tā paša aprīkojuma; ii) ir samērā vienkārši pāriet no ACF ražošanas un AHF ražošanu un otrādi un iii) abu produktu pieprasījumam ir augsta cenu elastība. Visbeidzot šī persona apgalvoja, ka Savienības ražotāji neesot varējuši nodalīt ekonomiskos faktorus, kuri attiecas uz šiem produktiem atsevišķi, un ka tāpēc Komisijai būtu jāpiemēro pamatregulas 3. panta 8. punkts un kaitējuma vērtējums būtu jābalsta uz plašāka pamata.

| (30) | Jāatzīmē, ka ACF tomēr atšķiras no AHF, un to izmanto atšķirīgam izmantojumam. Kā izskaidrots pagaidu regulas 131. apsvērumā, lielākais atlasītais Savienības AHF ražotājs ražoja vienīgi AHF. Kā arī minēts šajā apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražotāji, kuri ražo gan AHF, gan ACF, nevar viegli pāriet no viena ražojuma uz otru, jo, lai maksimāli palielinātu efektivitāti, jāsaražo noteikts daudzums ražojuma. Turklāt izmeklēšanā tika noskaidrots, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem ražošanas attiecība starp abiem folijas veidiem bija nemainīga. Vēl jāpiebilst, ka Savienības ražotāji, kuri ražoja gan AHF, gan ACF, spēja nodalīt ekonomiskos un finanšu datus par AHF ražošanu un pārdošanu no datiem par ACF ražošanu un pārdošanu. Tāpēc kaitējuma analīze, kas izklāstīta pagaidu regulas 71.–108. apsvērumā, attiecas vienīgi uz AHF ražošanu un pārdošanu Savienībā, un tāpēc apgalvojums, ka Komisijai būtu bijis jāpiemēro pamatregulas 3. panta 8. punkts, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(30)

Jāatzīmē, ka ACF tomēr atšķiras no AHF, un to izmanto atšķirīgam izmantojumam. Kā izskaidrots pagaidu regulas 131. apsvērumā, lielākais atlasītais Savienības AHF ražotājs ražoja vienīgi AHF. Kā arī minēts šajā apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražotāji, kuri ražo gan AHF, gan ACF, nevar viegli pāriet no viena ražojuma uz otru, jo, lai maksimāli palielinātu efektivitāti, jāsaražo noteikts daudzums ražojuma. Turklāt izmeklēšanā tika noskaidrots, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem ražošanas attiecība starp abiem folijas veidiem bija nemainīga. Vēl jāpiebilst, ka Savienības ražotāji, kuri ražoja gan AHF, gan ACF, spēja nodalīt ekonomiskos un finanšu datus par AHF ražošanu un pārdošanu no datiem par ACF ražošanu un pārdošanu. Tāpēc kaitējuma analīze, kas izklāstīta pagaidu regulas 71.–108. apsvērumā, attiecas vienīgi uz AHF ražošanu un pārdošanu Savienībā, un tāpēc apgalvojums, ka Komisijai būtu bijis jāpiemēro pamatregulas 3. panta 8. punkts, tika noraidīts.

| (31) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona nepiekrita Komisijas secinājumam, ka pamatregulas 3. panta 8. punkta piemērošana šajā gadījumā nav atbilstīga. Ieinteresētā persona vēlreiz atkārtoja savus apgalvojumus, kas izklāstīti 29. un 30. apsvērumā, nepapildinot tos ar jauniem elementiem. Tā arī uzstāja, ka Komisija neesot varējusi konstatēt, ka lielākā daļa Savienības ražotāju varēja nodalīt ekonomiskos un finanšu datus par AHF un ACF ražošanu, tomēr savu apgalvojumu nepamatoja. Tāpēc Komisija apstiprina, ka tai šajā lietā nebija vajadzīgs piemērot pamatregulas 3. panta 8. punktu, jo atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītie dati ir ļāvuši atsevišķi identificēt līdzīgā produkta ražošanu. Tā kā šīs ieinteresētās personas apgalvojumi ir tikai pieņēmumi, kas faktiski ir nepareizi, tie tika noraidīti. |
| --- | --- |

(31)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona nepiekrita Komisijas secinājumam, ka pamatregulas 3. panta 8. punkta piemērošana šajā gadījumā nav atbilstīga. Ieinteresētā persona vēlreiz atkārtoja savus apgalvojumus, kas izklāstīti 29. un 30. apsvērumā, nepapildinot tos ar jauniem elementiem. Tā arī uzstāja, ka Komisija neesot varējusi konstatēt, ka lielākā daļa Savienības ražotāju varēja nodalīt ekonomiskos un finanšu datus par AHF un ACF ražošanu, tomēr savu apgalvojumu nepamatoja. Tāpēc Komisija apstiprina, ka tai šajā lietā nebija vajadzīgs piemērot pamatregulas 3. panta 8. punktu, jo atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītie dati ir ļāvuši atsevišķi identificēt līdzīgā produkta ražošanu. Tā kā šīs ieinteresētās personas apgalvojumi ir tikai pieņēmumi, kas faktiski ir nepareizi, tie tika noraidīti.

| (32) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes lūdza Komisiju iesniegt tām atlasīto Savienības ražotāju atbilžu nekonfidenciālās versijas un visus pārējos pierādījumus, kas liecina par būtisku kaitējumu. Tās arī lūdza piekļuvi metodoloģijai, ko Komisija izmantoja, vērtējot Savienības ražotāju ciesto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(32)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes lūdza Komisiju iesniegt tām atlasīto Savienības ražotāju atbilžu nekonfidenciālās versijas un visus pārējos pierādījumus, kas liecina par būtisku kaitējumu. Tās arī lūdza piekļuvi metodoloģijai, ko Komisija izmantoja, vērtējot Savienības ražotāju ciesto būtisko kaitējumu.

| (33) | Komisija atgādina, ka Krievijas iestādes līdz ar visām pārējām ieinteresētajām personām 2015. gada 25. augustā (pēc to iesnieguma saistībā ar pagaidu informācijas izpaušanu) tika informētas par precīzu procedūru, kas jāievēro, lai saņemtu piekļuvi izmeklēšanas nekonfidenciālajiem dokumentiem. Šo atbilžu nekonfidenciālā versija bija pietiekami detalizēta, lai no tās varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Attiecībā uz citiem pierādījumiem, kas pamato konstatējumus par būtisku kaitējumu, kādu cieta Savienības ražošanas nozare, ir jāatzīmē, ka tie tika izklāstīti pagaidu regulas 71.–108. apsvērumā. |
| --- | --- |

(33)

Komisija atgādina, ka Krievijas iestādes līdz ar visām pārējām ieinteresētajām personām 2015. gada 25. augustā (pēc to iesnieguma saistībā ar pagaidu informācijas izpaušanu) tika informētas par precīzu procedūru, kas jāievēro, lai saņemtu piekļuvi izmeklēšanas nekonfidenciālajiem dokumentiem. Šo atbilžu nekonfidenciālā versija bija pietiekami detalizēta, lai no tās varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Attiecībā uz citiem pierādījumiem, kas pamato konstatējumus par būtisku kaitējumu, kādu cieta Savienības ražošanas nozare, ir jāatzīmē, ka tie tika izklāstīti pagaidu regulas 71.–108. apsvērumā.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (34) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas norādīja, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem bija negatīva tendence un ka tas, ka pastāv dažu kaitējuma rādītāju pozitīva tendence, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu. Tāpat tika apgalvots, ka tas, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem nav pietiekama pieauguma, neliecina par būtisku kaitējumu, jo šīs situācijas iemesls bija nepietiekamā ražošanas jauda tajā brīdī, kad Savienībā pieauga pieprasījums. |
| --- | --- |

(34)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas norādīja, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem bija negatīva tendence un ka tas, ka pastāv dažu kaitējuma rādītāju pozitīva tendence, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu. Tāpat tika apgalvots, ka tas, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem nav pietiekama pieauguma, neliecina par būtisku kaitējumu, jo šīs situācijas iemesls bija nepietiekamā ražošanas jauda tajā brīdī, kad Savienībā pieauga pieprasījums.

| (35) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu konstatējums par būtisku kaitējumu balstās uz vispārēju visu būtisko kaitējuma rādītāju vērtējumu. Izdarot secinājumus, pamatojoties vien uz noteiktiem atlasītiem kaitējuma rādītājiem, analīze šajā lietā tiktu kropļota. Tādēļ, kā secināts pagaidu regulas 106. apsvērumā, lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda, ražošanas un tirdzniecības apjomi attiecīgajā periodā pieauga, šis pieaugums bija mazāks par patēriņa pieaugumu. Neraugoties uz sarežģīto finanšu situāciju Savienības ražošanas nozarē, Savienības ražotāji centās palielināt jaudu, lai gūtu labumu no Savienības patēriņa pieauguma. Taču, tā kā tie nespēja paaugstināt cenas līdz līmenim, kas nepieciešams izmaksu segšanai, to iespējas veikt ieguldījumus jaudas palielināšanā bija ierobežotas. Ražotāji zināmā mērā zaudējumus, kurus radīja AHF ražošana un pārdošana, spēja finansēt, izmantojot peļņu, kas gūta no citu izstrādājumu pārdošanas. Tomēr, Savienībai ražojot ražojumu, kurš rada zaudējumus, ilgtermiņā šāda stratēģija nebūtu ilgtspējīga. Tāpēc apgalvojums, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem ir bijusi negatīva tendence un tādēļ neesot pastāvējis būtisks kaitējums, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu konstatējums par būtisku kaitējumu balstās uz vispārēju visu būtisko kaitējuma rādītāju vērtējumu. Izdarot secinājumus, pamatojoties vien uz noteiktiem atlasītiem kaitējuma rādītājiem, analīze šajā lietā tiktu kropļota. Tādēļ, kā secināts pagaidu regulas 106. apsvērumā, lai gan Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda, ražošanas un tirdzniecības apjomi attiecīgajā periodā pieauga, šis pieaugums bija mazāks par patēriņa pieaugumu. Neraugoties uz sarežģīto finanšu situāciju Savienības ražošanas nozarē, Savienības ražotāji centās palielināt jaudu, lai gūtu labumu no Savienības patēriņa pieauguma. Taču, tā kā tie nespēja paaugstināt cenas līdz līmenim, kas nepieciešams izmaksu segšanai, to iespējas veikt ieguldījumus jaudas palielināšanā bija ierobežotas. Ražotāji zināmā mērā zaudējumus, kurus radīja AHF ražošana un pārdošana, spēja finansēt, izmantojot peļņu, kas gūta no citu izstrādājumu pārdošanas. Tomēr, Savienībai ražojot ražojumu, kurš rada zaudējumus, ilgtermiņā šāda stratēģija nebūtu ilgtspējīga. Tāpēc apgalvojums, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem ir bijusi negatīva tendence un tādēļ neesot pastāvējis būtisks kaitējums, tika noraidīts.

| (36) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Krievijas iestādes vēlreiz atkārtoja savu pagaidu posmā izteikto apgalvojumu, ka saskaņā ar sūdzības iesniedzēju publiski pieejamajiem finanšu dokumentiem nekāds būtisks kaitējums nepastāv. |
| --- | --- |

(36)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Krievijas iestādes vēlreiz atkārtoja savu pagaidu posmā izteikto apgalvojumu, ka saskaņā ar sūdzības iesniedzēju publiski pieejamajiem finanšu dokumentiem nekāds būtisks kaitējums nepastāv.

| (37) | Kā izskaidrots pagaidu regulas 107. apsvērumā, daži Savienības ražotāji neražoja vienīgi AHF, tādēļ publiski pieejamie finanšu dokumenti nevar atspoguļot faktisko stāvokli Savienības AHF ražošanas nozarē. Turklāt izmeklēšanā gūtie rezultāti balstās uz faktiskiem pārbaudītiem datiem par Savienības ražošanas nozari saistībā ar AHF. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(37)

Kā izskaidrots pagaidu regulas 107. apsvērumā, daži Savienības ražotāji neražoja vienīgi AHF, tādēļ publiski pieejamie finanšu dokumenti nevar atspoguļot faktisko stāvokli Savienības AHF ražošanas nozarē. Turklāt izmeklēšanā gūtie rezultāti balstās uz faktiskiem pārbaudītiem datiem par Savienības ražošanas nozari saistībā ar AHF. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (38) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona vēlreiz atkārtoja savu apgalvojumu, ka lielākajai daļai būtisko faktoru un rādītāju, kas saistīti ar Savienības AHF ražošanas nozari, attiecīgajā periodā ir bijusi pozitīva attīstība. Turklāt tā apgalvoja, ka Komisijas veiktā analīze par Savienības ražošanas nozares situāciju balstās tikai uz nedaudziem rādītājiem. |
| --- | --- |

(38)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona vēlreiz atkārtoja savu apgalvojumu, ka lielākajai daļai būtisko faktoru un rādītāju, kas saistīti ar Savienības AHF ražošanas nozari, attiecīgajā periodā ir bijusi pozitīva attīstība. Turklāt tā apgalvoja, ka Komisijas veiktā analīze par Savienības ražošanas nozares situāciju balstās tikai uz nedaudziem rādītājiem.

| (39) | Tomēr Komisijas veiktā Savienības ražošanas nozares situācijas analīze ir balstīta uz visiem faktoriem, kas norādīti pagaidu regulas D sadaļā. Fakts, ka dažiem kaitējuma rādītājiem, piemēram, ražošanas apjomiem, ražošanas jaudai un pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā ir bijusi pozitīva tendence, neietekmē vispārējo secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Rādītājus nevar aplūkot atsevišķi citu no cita, ir jāņem vērā arī korelācija starp rādītājiem. Kā izskaidrots pagaidu regulas 106. apsvērumā, ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 7 %, savukārt ražošanas jauda – par 12 %. Tomēr šie pieaugumi atpalika no patēriņa pieauguma, kas attiecīgajā periodā bija daudz lielāks, proti, par [17 %–28 %]. Tādēļ, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā ir paaugstinājušies par [2 %–10 %] tirgū, kur pieprasījums pieauga pat vēl vairāk, pārdošanas apjomu pieaugums neradīja tirgus daļas pieaugumu, bet gan – gluži pretēji – tirgus daļas samazinājumu par 8 procentu punktiem. Tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Turklāt, kaut gan ieguldījumu apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 47 %, tie tik un tā bija mazāki par ieguldījumiem, kas būtu nepieciešami, lai apmierinātu pieaugošo patēriņu. Visbeidzot, arī naudas plūsmai bija pozitīva tendence, taču absolūtā izteiksmē tās līmenis joprojām bija zems. Tādēļ noteiktu rādītāju pozitīvā tendence, analizējot tos kopā ar citiem faktoriem, faktiski apliecina to, ka Savienības ražošanas nozare cieta kaitējumu. Tāpēc 38. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(39)

Tomēr Komisijas veiktā Savienības ražošanas nozares situācijas analīze ir balstīta uz visiem faktoriem, kas norādīti pagaidu regulas D sadaļā. Fakts, ka dažiem kaitējuma rādītājiem, piemēram, ražošanas apjomiem, ražošanas jaudai un pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā ir bijusi pozitīva tendence, neietekmē vispārējo secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Rādītājus nevar aplūkot atsevišķi citu no cita, ir jāņem vērā arī korelācija starp rādītājiem. Kā izskaidrots pagaidu regulas 106. apsvērumā, ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 7 %, savukārt ražošanas jauda – par 12 %. Tomēr šie pieaugumi atpalika no patēriņa pieauguma, kas attiecīgajā periodā bija daudz lielāks, proti, par [17 %–28 %]. Tādēļ, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā ir paaugstinājušies par [2 %–10 %] tirgū, kur pieprasījums pieauga pat vēl vairāk, pārdošanas apjomu pieaugums neradīja tirgus daļas pieaugumu, bet gan – gluži pretēji – tirgus daļas samazinājumu par 8 procentu punktiem. Tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Turklāt, kaut gan ieguldījumu apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 47 %, tie tik un tā bija mazāki par ieguldījumiem, kas būtu nepieciešami, lai apmierinātu pieaugošo patēriņu. Visbeidzot, arī naudas plūsmai bija pozitīva tendence, taču absolūtā izteiksmē tās līmenis joprojām bija zems. Tādēļ noteiktu rādītāju pozitīvā tendence, analizējot tos kopā ar citiem faktoriem, faktiski apliecina to, ka Savienības ražošanas nozare cieta kaitējumu. Tāpēc 38. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti.

| (40) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieci pārtinēji, pieprasot, lai pasākumi tiktu piemēroti minimālās importa cenas formā, apgalvoja, ka Savienības ražotāja, kas ražo tikai AHF, pārdošanas cena pēc izmeklēšanas perioda paaugstinājās, bet alumīnija piemaksa samazinājās. Personas arī apgalvoja, ka šie elementi pat ir izpaudušies lielākā šā Savienības ražotāja peļņā. |
| --- | --- |

(40)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieci pārtinēji, pieprasot, lai pasākumi tiktu piemēroti minimālās importa cenas formā, apgalvoja, ka Savienības ražotāja, kas ražo tikai AHF, pārdošanas cena pēc izmeklēšanas perioda paaugstinājās, bet alumīnija piemaksa samazinājās. Personas arī apgalvoja, ka šie elementi pat ir izpaudušies lielākā šā Savienības ražotāja peļņā.

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu iepriekš minētais secinājums par kaitējumu tika izdarīts, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem par attiecīgo periodu, neņemot vērā datus par periodu pēc izmeklēšanas un pamatojoties uz datiem, kas ir reprezentatīvi visiem atlasītajiem uzņēmumiem kopā, nevis atsevišķi vienam Savienības ražotājam. Tāpēc 40. apsvērumā izklāstītais apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu iepriekš minētais secinājums par kaitējumu tika izdarīts, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem par attiecīgo periodu, neņemot vērā datus par periodu pēc izmeklēšanas un pamatojoties uz datiem, kas ir reprezentatīvi visiem atlasītajiem uzņēmumiem kopā, nevis atsevišķi vienam Savienības ražotājam. Tāpēc 40. apsvērumā izklāstītais apgalvojums tika noraidīts.

| (42) | Ņemot vērā iepriekš minēto un, tā kā nav saņemtas nekādas citas piezīmes, tika apstiprināti pagaidu regulas 71.–108. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu, kas jo īpaši ir atspoguļojies negatīvā rentabilitātē gandrīz visa attiecīgā perioda laikā. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekš minēto un, tā kā nav saņemtas nekādas citas piezīmes, tika apstiprināti pagaidu regulas 71.–108. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu, kas jo īpaši ir atspoguļojies negatīvā rentabilitātē gandrīz visa attiecīgā perioda laikā.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (43) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoja savus pirms pagaidu maksājumu noteikšanas izteiktos apgalvojumus, proti, to, ka Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu neizraisīja Krievijas imports, bet gan citi faktori, piemēram, Savienības ražošanas nozares nespēja palielināt ražošanas jaudu atbilstoši pieprasījuma pieaugumam, imports no citām trešām valstīm, piemēram, Turcijas un ĶTR, un tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja ACF ražošanas apjomus, kaitējot AHF ražošanai. |
| --- | --- |

(43)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoja savus pirms pagaidu maksājumu noteikšanas izteiktos apgalvojumus, proti, to, ka Savienības ražošanas nozares ciesto kaitējumu neizraisīja Krievijas imports, bet gan citi faktori, piemēram, Savienības ražošanas nozares nespēja palielināt ražošanas jaudu atbilstoši pieprasījuma pieaugumam, imports no citām trešām valstīm, piemēram, Turcijas un ĶTR, un tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja ACF ražošanas apjomus, kaitējot AHF ražošanai.

| (44) | Apgalvojumi par citu faktoru ietekmi uz būtisko kaitējumu, kādu ir cietusi Savienības ražošanas nozare, ir aplūkoti 49.–97. apsvērumā. |
| --- | --- |

(44)

Apgalvojumi par citu faktoru ietekmi uz būtisko kaitējumu, kādu ir cietusi Savienības ražošanas nozare, ir aplūkoti 49.–97. apsvērumā.

| (45) | Turklāt viena no personām apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte paaugstinājās 2013. gadā, kad Krievijas importam bija absolūti lielākais apjoms, kas apliecinot to, ka Krievijas imports nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un tādējādi nav radījis būtisko kaitējumu, kādu cieta Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt viena no personām apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte paaugstinājās 2013. gadā, kad Krievijas importam bija absolūti lielākais apjoms, kas apliecinot to, ka Krievijas imports nav ietekmējis Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un tādējādi nav radījis būtisko kaitējumu, kādu cieta Savienības ražošanas nozare.

| (46) | Kā norādīts pagaidu regulas 99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ienesīgums attiecīgajā periodā ir bijis nedaudz svārstīgs starp – 2,9 % un 0,2 %. 2013. gadā Savienības ražošanas nozares ienesīgums tikai ļoti nedaudz pārsniedza peļņas slieksni, proti, tas bija 0,2 %. Lai gan Krievijas importa apjoms tajā pašā gadā bija vislielākais, tā tirgus daļa pastāvīgi saglabājās 34 % līmenī. Tāpēc šis nelielais īslaicīgais Savienības ražošanas nozares ienesīguma uzlabojums neietekmēja secinājumu, ka kopumā Savienības ražošanas nozares ienesīgums bija negatīvs (izņemot 2013. gadu) un visā attiecīgajā periodā saglabājās zem noteiktā mērķa ienesīguma (5 %). Tāpat tas neietekmēja pagaidu regulas 116. apsvērumā izklāstīto secinājumu, saskaņā ar kuru ir pastāvējusi cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos un Krievijas importu par dempinga cenām, kurš saglabāja pastāvīgu un ievērojamu tirgus daļu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(46)

Kā norādīts pagaidu regulas 99. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ienesīgums attiecīgajā periodā ir bijis nedaudz svārstīgs starp – 2,9 % un 0,2 %. 2013. gadā Savienības ražošanas nozares ienesīgums tikai ļoti nedaudz pārsniedza peļņas slieksni, proti, tas bija 0,2 %. Lai gan Krievijas importa apjoms tajā pašā gadā bija vislielākais, tā tirgus daļa pastāvīgi saglabājās 34 % līmenī. Tāpēc šis nelielais īslaicīgais Savienības ražošanas nozares ienesīguma uzlabojums neietekmēja secinājumu, ka kopumā Savienības ražošanas nozares ienesīgums bija negatīvs (izņemot 2013. gadu) un visā attiecīgajā periodā saglabājās zem noteiktā mērķa ienesīguma (5 %). Tāpat tas neietekmēja pagaidu regulas 116. apsvērumā izklāstīto secinājumu, saskaņā ar kuru ir pastāvējusi cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos un Krievijas importu par dempinga cenām, kurš saglabāja pastāvīgu un ievērojamu tirgus daļu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (47) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas radās tādēļ, ka pastāvēja ievērojams Krievijas importa apjoms (34 % tirgus daļa, kuru aizņēma viens ražotājs) un liels cenu spiediens, ko Savienības tirgū radīja šis imports (cenu starpība līdz mērķa cenai bija aptuveni 12 %). |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas radās tādēļ, ka pastāvēja ievērojams Krievijas importa apjoms (34 % tirgus daļa, kuru aizņēma viens ražotājs) un liels cenu spiediens, ko Savienības tirgū radīja šis imports (cenu starpība līdz mērķa cenai bija aptuveni 12 %).

| (48) | Tā kā nepastāv nekādas citas piezīmes par importa par dempinga cenām radīto ietekmi, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 110.–116. apsvērumā. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā nepastāv nekādas citas piezīmes par importa par dempinga cenām radīto ietekmi, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 110.–116. apsvērumā.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Ietekme, ko izraisa imports no citām valstīm

| (49) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Komisija uzzināja, ka pagaidu regulas 11. tabulā kopējā importa apjomā kļūdaini bija iekļauts arī imports no Krievijas. Turpmāk norādītā tabula aizstāj pagaidu regulas 11. tabulu.

  1. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Apjoms
  (tonnās) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Tirgus daļa
  (%) | 4 | 1 | 1 | 2 |
| Vidējā cena
  (EUR/t) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Turcija | Apjoms
  (tonnās) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| Tirgus daļa
  (%) | 7 | 11 | 13 | 13 |
| Vidējā cena
  (EUR/t) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Citas trešās valstis | Apjoms
  (tonnās) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| Tirgus daļa
  (%) | 4 | 1 | 2 | 4 |
| Vidējā cena
  (EUR/t) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Imports kopā (izņemot Krieviju) | Apjoms
  (tonnās) | [10 677–10 761] | [9 037–9 902] | [14 855–16 831] | [15 226–17 491] |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | [85–92] | [138–158] | [141–164] |
| Tirgus daļa
  (%) | 16 | 13 | 17 | 19 |
| Vidējā cena
  (EUR/t) | 2 750 | 2 712 | 2 669 | 2 505 |
| Indekss


  (2011. gads = 100) | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem |

(49)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Komisija uzzināja, ka pagaidu regulas 11. tabulā kopējā importa apjomā kļūdaini bija iekļauts arī imports no Krievijas. Turpmāk norādītā tabula aizstāj pagaidu regulas 11. tabulu.

1. tabula

Imports no trešām valstīm

Valsts

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Izmeklēšanas periods

ĶTR

Apjoms

(tonnās)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Indekss

(2011. gads = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Tirgus daļa

(%)

4

1

1

2

Vidējā cena

(EUR/t)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indekss

(2011. gads = 100)

100

107

102

95

Turcija

Apjoms

(tonnās)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Indekss

(2011. gads = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Tirgus daļa

(%)

7

11

13

13

Vidējā cena

(EUR/t)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indekss

(2011. gads = 100)

100

93

92

87

Citas trešās valstis

Apjoms

(tonnās)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Indekss

(2011. gads = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Tirgus daļa

(%)

4

1

2

4

Vidējā cena

(EUR/t)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indekss

(2011. gads = 100)

100

98

93

84

Imports kopā (izņemot Krieviju)

Apjoms

(tonnās)

[10 677–10 761]

[9 037–9 902]

[14 855–16 831]

[15 226–17 491]

Indekss

(2011. gads = 100)

100

[85–92]

[138–158]

[141–164]

Tirgus daļa

(%)

16

13

17

19

Vidējā cena

(EUR/t)

2 750

2 712

2 669

2 505

Indekss

(2011. gads = 100)

100

99

97

91

Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem

| (50) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai nav izdevies nodalīt un atšķirt importa no ĶTR un Turcijas kaitējošo ietekmi, bet cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav pietiekami novērtējusi to, kāda ir bijusi importa no trešām valstīm ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(50)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai nav izdevies nodalīt un atšķirt importa no ĶTR un Turcijas kaitējošo ietekmi, bet cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav pietiekami novērtējusi to, kāda ir bijusi importa no trešām valstīm ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju.

| (51) | Attiecībā uz importu no ĶTR jāatzīmē, ka pēc pagaidu informācijas atklāšanas tika konstatēts, ka pārrakstīšanās kļūdas dēļ nedaudz jākoriģē Ķīnas importa radītais cenu samazinājuma līmenis, kas norādīts pagaidu regulas 118. apsvērumā. Pēc labojuma veikšanas tika konstatēts, ka ĶTR importa Savienībā kopējā apjoma vidējā cena izmeklēšanas periodā bija par 10,2 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cenas, nevis par 13 %, kā bija norādīts pagaidu regulas 118. apsvērumā. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz importu no ĶTR jāatzīmē, ka pēc pagaidu informācijas atklāšanas tika konstatēts, ka pārrakstīšanās kļūdas dēļ nedaudz jākoriģē Ķīnas importa radītais cenu samazinājuma līmenis, kas norādīts pagaidu regulas 118. apsvērumā. Pēc labojuma veikšanas tika konstatēts, ka ĶTR importa Savienībā kopējā apjoma vidējā cena izmeklēšanas periodā bija par 10,2 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares cenas, nevis par 13 %, kā bija norādīts pagaidu regulas 118. apsvērumā.

| (52) | Turklāt, kā izskaidrots pagaidu regulas 118. apsvērumā, importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par [47 %–57 %], tirgus daļai atbilstoši samazinoties no 4 % līdz 2 %, savukārt šā importa cenas bija par 10,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Pamatojoties uz to, Komisija pagaidu regulas 121. apsvērumā secināja, ka Ķīnas eksports daļēji veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tomēr nepārtraucot cēloņsakarību starp importu no Krievijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tā kā Ķīnas importa tirgus daļa bija neliela un attiecīgajā periodā tai bija lejupejoša tendence, šis imports nevarēja radīt būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem, lai tie nespētu paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. Tādēļ tiek apstiprināts secinājums, ka imports no Ķīnas nav pārtraucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un Savienības ražošanas nozares ciesto būtisko kaitējumu, kas minēts pagaidu regulas 121. apsvērumā. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt, kā izskaidrots pagaidu regulas 118. apsvērumā, importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par [47 %–57 %], tirgus daļai atbilstoši samazinoties no 4 % līdz 2 %, savukārt šā importa cenas bija par 10,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Pamatojoties uz to, Komisija pagaidu regulas 121. apsvērumā secināja, ka Ķīnas eksports daļēji veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tomēr nepārtraucot cēloņsakarību starp importu no Krievijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tā kā Ķīnas importa tirgus daļa bija neliela un attiecīgajā periodā tai bija lejupejoša tendence, šis imports nevarēja radīt būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem, lai tie nespētu paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. Tādēļ tiek apstiprināts secinājums, ka imports no Ķīnas nav pārtraucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un Savienības ražošanas nozares ciesto būtisko kaitējumu, kas minēts pagaidu regulas 121. apsvērumā.

| (53) | Attiecībā uz importu no Turcijas, kā izskaidrots pagaidu regulas 119. apsvērumā, ir jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā tam bija augšupejoša tendence un izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija 13 %, jo Savienības tirgū pastāvēja lielāks pieprasījums, ko Savienības ražotāji nespēja apmierināt, kā izskaidrots 35. apsvērumā. Tomēr Turcijas importa cenas, lai gan attiecīgajā periodā tās pazeminājās par 13 %, bija līdzīgā līmenī kā Savienības ražošanas nozares cenas, turklāt ievērojami augstākas par Krievijas importa cenām. Pat ja Turcijas importa tirgus daļai bija augšupejoša tendence, ņemot vērā līdzīgo cenu līmeni Savienības ražošanas nozares cenām (reizēm pat augstāku), tas nebūtu varējis radīt būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem, lai tie nespētu paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. Tādēļ ar šo tiek apstiprināts secinājums, ka imports no Turcijas nav izjaucis saistību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un Savienības ražošanas nozares ciesto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz importu no Turcijas, kā izskaidrots pagaidu regulas 119. apsvērumā, ir jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā tam bija augšupejoša tendence un izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija 13 %, jo Savienības tirgū pastāvēja lielāks pieprasījums, ko Savienības ražotāji nespēja apmierināt, kā izskaidrots 35. apsvērumā. Tomēr Turcijas importa cenas, lai gan attiecīgajā periodā tās pazeminājās par 13 %, bija līdzīgā līmenī kā Savienības ražošanas nozares cenas, turklāt ievērojami augstākas par Krievijas importa cenām. Pat ja Turcijas importa tirgus daļai bija augšupejoša tendence, ņemot vērā līdzīgo cenu līmeni Savienības ražošanas nozares cenām (reizēm pat augstāku), tas nebūtu varējis radīt būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem, lai tie nespētu paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. Tādēļ ar šo tiek apstiprināts secinājums, ka imports no Turcijas nav izjaucis saistību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un Savienības ražošanas nozares ciesto būtisko kaitējumu.

| (54) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoja pagaidu posmā izvirzīto apgalvojumu, ka Komisija nav nodalījusi un nošķīrusi importa no Turcijas radīto kaitējošo ietekmi. Tā arī apgalvoja, ka pieaugošais Turcijas importa apjoms radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tirgus daļas un jaudas izmantojuma ziņā un tāpēc esot pārtraucis cēloņsakarību starp importu no Krievijas un būtisko kaitējumu, ko cieta Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(54)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoja pagaidu posmā izvirzīto apgalvojumu, ka Komisija nav nodalījusi un nošķīrusi importa no Turcijas radīto kaitējošo ietekmi. Tā arī apgalvoja, ka pieaugošais Turcijas importa apjoms radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tirgus daļas un jaudas izmantojuma ziņā un tāpēc esot pārtraucis cēloņsakarību starp importu no Krievijas un būtisko kaitējumu, ko cieta Savienības ražošanas nozare.

| (55) | Ir taisnība, ka attiecīgajā periodā Turcijas importa tirgus daļa pieauga, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās. Tomēr Turcijas importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 13 %, savukārt Krievijas importa tirgus daļa bija 34 %. Turklāt Turcijas cenas bija tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares cenas, bet Krievijas importa cenas bija par [3 %–7 %] zemākas par Savienības cenām. Turklāt jāuzsver, ka zaudējumus radoša ražošana nozare, kāda bija AHF ražošanas nozare, nevar darboties ilgtspējīgi, nepārtraukti palielinot pārdošanas apjomus, tajā pašā laikā piedzīvojot zaudējumus. Ražošanas nozarei vispirms jāpaaugstina cenas virs izmaksas sedzoša līmeņa, un tikai tad tā var palielināt pārdošanas apjomus. Taču tas nebija iespējams, jo būtiska apjoma imports no Krievijas par dempinga cenām izraisīja cenu spiedienu. Tāpēc apgalvojums, ka Turcijas imports esot pārtraucis cēloņsakarību starp importu no Krievijas un būtisko kaitējumu, ko cieta Savienības ražošanas nozare, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Ir taisnība, ka attiecīgajā periodā Turcijas importa tirgus daļa pieauga, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās. Tomēr Turcijas importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 13 %, savukārt Krievijas importa tirgus daļa bija 34 %. Turklāt Turcijas cenas bija tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares cenas, bet Krievijas importa cenas bija par [3 %–7 %] zemākas par Savienības cenām. Turklāt jāuzsver, ka zaudējumus radoša ražošana nozare, kāda bija AHF ražošanas nozare, nevar darboties ilgtspējīgi, nepārtraukti palielinot pārdošanas apjomus, tajā pašā laikā piedzīvojot zaudējumus. Ražošanas nozarei vispirms jāpaaugstina cenas virs izmaksas sedzoša līmeņa, un tikai tad tā var palielināt pārdošanas apjomus. Taču tas nebija iespējams, jo būtiska apjoma imports no Krievijas par dempinga cenām izraisīja cenu spiedienu. Tāpēc apgalvojums, ka Turcijas imports esot pārtraucis cēloņsakarību starp importu no Krievijas un būtisko kaitējumu, ko cieta Savienības ražošanas nozare, tika noraidīts.

| (56) | Vēl tika apgalvots, ka Turcijas importa cenas esot augstākas par Krievijas importa cenām, jo Turcijas ražotāji ir specializējušies un koncentrē eksportu uz Savienības tirgu uz plānāku foliju (kuras biezums ir 0,008–0,009 mm), kādu Krievijas ražotāji neeksportē uz Savienības tirgu. Attiecībā uz šo apgalvojumu netika sniegti nekādi pierādījumi, tāpēc tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Vēl tika apgalvots, ka Turcijas importa cenas esot augstākas par Krievijas importa cenām, jo Turcijas ražotāji ir specializējušies un koncentrē eksportu uz Savienības tirgu uz plānāku foliju (kuras biezums ir 0,008–0,009 mm), kādu Krievijas ražotāji neeksportē uz Savienības tirgu. Attiecībā uz šo apgalvojumu netika sniegti nekādi pierādījumi, tāpēc tas tika noraidīts.

| (57) | Attiecībā uz importu no pārējām trešām valstīm ir jāatzīmē, ka tā apjoms 2011.–2013. gadā samazinājās par [20 %–39 %] un tad izmeklēšanas perioda beigās pieauga par [2 %–15 %]. Kā izskaidrots pagaidu regulas 120. apsvērumā, šā importa tirgus daļa samazinājās no 4 % 2011. gadā līdz 2 % 2013. gadā un tad izmeklēšanas perioda beigās pieauga līdz 4 %. Tāpat, kā norādīts pagaidu regulas tajā pašā apsvērumā, šā importa cenas visā attiecīgajā periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izņemot 2012. gadu, taču augstākas par Krievijas importa cenām. Tāpēc imports no citām trešām valstīm nevarēja izdarīt tik būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem, lai liegtu tiem paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. Tādēļ ar šo tiek apstiprināts secinājums, ka imports no pārējām trešām valstīm nav izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un Savienības ražošanas nozares ciesto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz importu no pārējām trešām valstīm ir jāatzīmē, ka tā apjoms 2011.–2013. gadā samazinājās par [20 %–39 %] un tad izmeklēšanas perioda beigās pieauga par [2 %–15 %]. Kā izskaidrots pagaidu regulas 120. apsvērumā, šā importa tirgus daļa samazinājās no 4 % 2011. gadā līdz 2 % 2013. gadā un tad izmeklēšanas perioda beigās pieauga līdz 4 %. Tāpat, kā norādīts pagaidu regulas tajā pašā apsvērumā, šā importa cenas visā attiecīgajā periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izņemot 2012. gadu, taču augstākas par Krievijas importa cenām. Tāpēc imports no citām trešām valstīm nevarēja izdarīt tik būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem, lai liegtu tiem paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim. Tādēļ ar šo tiek apstiprināts secinājums, ka imports no pārējām trešām valstīm nav izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un Savienības ražošanas nozares ciesto būtisko kaitējumu.

| (58) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tika apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 117.–122. apsvērumā. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tika apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 117.–122. apsvērumā.

2.2.   Savienības patēriņa attīstība

| (59) | Pēc pagaidu informācijas atklāšanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi apmierināt pieaugošo patēriņu, lai gan tika veikti ieguldījumi ražošanas jaudas palielināšanā, kas esot radījis ciesto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(59)

Pēc pagaidu informācijas atklāšanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi apmierināt pieaugošo patēriņu, lai gan tika veikti ieguldījumi ražošanas jaudas palielināšanā, kas esot radījis ciesto būtisko kaitējumu.

| (60) | Pirmkārt, persona neizskaidroja, kādā veidā patēriņa pieaugums Savienībā būtu varējis negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozari un tādējādi pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un būtisko kaitējumu, ko cieta Savienības ražošanas nozare. Gluži pretēji, normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare pamatoti būtu varējusi sagaidīt ieguvumu no patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, persona neizskaidroja, kādā veidā patēriņa pieaugums Savienībā būtu varējis negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozari un tādējādi pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Krievijas un būtisko kaitējumu, ko cieta Savienības ražošanas nozare. Gluži pretēji, normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare pamatoti būtu varējusi sagaidīt ieguvumu no patēriņa pieauguma.

| (61) | Otrkārt, Krievijas imports spēja palielināt savu tirgus daļu par 5 procentu punktiem, savukārt Savienības ražotāji zaudēja 8 procentu punktus no savas tirgus daļas, t. i., attiecīgajā periodā tā samazinājās no 55 % līdz 47 %. |
| --- | --- |

(61)

Otrkārt, Krievijas imports spēja palielināt savu tirgus daļu par 5 procentu punktiem, savukārt Savienības ražotāji zaudēja 8 procentu punktus no savas tirgus daļas, t. i., attiecīgajā periodā tā samazinājās no 55 % līdz 47 %.

| (62) | Turklāt, kā izskaidrots pagaidu regulas 78. apsvērumā, Savienības ražotāji centās palielināt ražošanas jaudu, taču tā bija ierobežota smagās finanšu situācijas dēļ. Samērā zemais ieguldījumu līmenis bija saistīts ar grūto finanšu situāciju Savienības ražošanas nozarē, kuru radīja imports par dempinga cenām. Turklāt, lai gan attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda nedaudz palielinājās, izmantojuma jauda samazinājās Krievijas importa par dempinga cenām zemo cenu dēļ. Turklāt visa attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms nedaudz pieauga un tās tirgus daļa nepārtraukti samazinājās. Tāpēc to nevar uzskatīt par Savienības ražošanas nozares ciestā būtiskā kaitējuma iemeslu. Tādēļ šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt, kā izskaidrots pagaidu regulas 78. apsvērumā, Savienības ražotāji centās palielināt ražošanas jaudu, taču tā bija ierobežota smagās finanšu situācijas dēļ. Samērā zemais ieguldījumu līmenis bija saistīts ar grūto finanšu situāciju Savienības ražošanas nozarē, kuru radīja imports par dempinga cenām. Turklāt, lai gan attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda nedaudz palielinājās, izmantojuma jauda samazinājās Krievijas importa par dempinga cenām zemo cenu dēļ. Turklāt visa attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms nedaudz pieauga un tās tirgus daļa nepārtraukti samazinājās. Tāpēc to nevar uzskatīt par Savienības ražošanas nozares ciestā būtiskā kaitējuma iemeslu. Tādēļ šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (63) | Tā kā citas piezīmes šajā saistībā nav saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 123.–125. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(63)

Tā kā citas piezīmes šajā saistībā nav saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 123.–125. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (64) | Tā kā nekādas piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekmi netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 126.–128. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(64)

Tā kā nekādas piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekmi netika saņemtas, tika apstiprināti pagaidu regulas 126.–128. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.4.   Savienības ražošanas nozares aktivitāte apstrādāto alumīnija foliju (“ACF”) tirgū

| (65) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā ACF kā vēl vienu faktoru. Tā atkārtoja savu apgalvojumu, ka daži Savienības ražotāji ir izvēlējušies uz AHF ražošanas rēķina palielināt ACF ražošanu un pārdošanu, kas nes lielāku peļņu. Tāpat tā apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā ACF ražošanas un pārdošanas un tās ekonomiskās situācijas ietekmi uz Savienības AHF ražošanas nozares kopējo ekonomisko situāciju. Pēc galīgās informācijas atklāšanas šis apgalvojums tika atkārtots, nesniedzot nekādu jaunu informāciju. |
| --- | --- |

(65)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā ACF kā vēl vienu faktoru. Tā atkārtoja savu apgalvojumu, ka daži Savienības ražotāji ir izvēlējušies uz AHF ražošanas rēķina palielināt ACF ražošanu un pārdošanu, kas nes lielāku peļņu. Tāpat tā apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā ACF ražošanas un pārdošanas un tās ekonomiskās situācijas ietekmi uz Savienības AHF ražošanas nozares kopējo ekonomisko situāciju. Pēc galīgās informācijas atklāšanas šis apgalvojums tika atkārtots, nesniedzot nekādu jaunu informāciju.

| (66) | Kā izskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, daži Savienības ražotāji ražoja gan AHF, gan ACF, taču lielākais atlasītais AHF ražotājs izmeklēšanas periodā neražoja ACF. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem bija stabils attiecības starp abu veidu foliju ražošanas apjomiem rādītājs, tāpēc tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare nepārgāja uz ACF ražošanu, kaitējot AHF ražošanai. Katrā ziņā gadījumā, ja šāda pāreja būtu notikusi, tas drīzāk būtu ietekmējis importu par dempinga cenām no Krievijas, kas nepārtraukti izdarīja būtisku cenu spiedienu uz AHF, kas liedza Savienības ražotājiem cenas palielināt līdz rentablam līmenim. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgā ražojuma ienesīguma tendence visos atlasītajos uzņēmumos ir līdzīga neatkarīgi no AHF un ACF ražošanas daļas to kopējā ražošanas apjomā. Tāpēc 65. apsvērumā aprakstītais apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(66)

Kā izskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, daži Savienības ražotāji ražoja gan AHF, gan ACF, taču lielākais atlasītais AHF ražotājs izmeklēšanas periodā neražoja ACF. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka atlasītajiem Savienības ražotājiem bija stabils attiecības starp abu veidu foliju ražošanas apjomiem rādītājs, tāpēc tika secināts, ka Savienības ražošanas nozare nepārgāja uz ACF ražošanu, kaitējot AHF ražošanai. Katrā ziņā gadījumā, ja šāda pāreja būtu notikusi, tas drīzāk būtu ietekmējis importu par dempinga cenām no Krievijas, kas nepārtraukti izdarīja būtisku cenu spiedienu uz AHF, kas liedza Savienības ražotājiem cenas palielināt līdz rentablam līmenim. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgā ražojuma ienesīguma tendence visos atlasītajos uzņēmumos ir līdzīga neatkarīgi no AHF un ACF ražošanas daļas to kopējā ražošanas apjomā. Tāpēc 65. apsvērumā aprakstītais apgalvojums tiek noraidīts.

| (67) | Tā kā citas piezīmes šajā saistībā nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 129.–132. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā citas piezīmes šajā saistībā nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 129.–132. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

2.5.   Izejvielu izmaksas

| (68) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes nepiekrita Komisijas secinājumiem, ka Londonas Metāla biržā (“LME”) kotēto alumīnija cenu attīstība neskarot faktu, ka Krievijas izcelsmes importa cenas samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un izraisīja cenu spiedienu Savienības tirgū, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas cenu līdz līmenim, kas segtu ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(68)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes nepiekrita Komisijas secinājumiem, ka Londonas Metāla biržā (“LME”) kotēto alumīnija cenu attīstība neskarot faktu, ka Krievijas izcelsmes importa cenas samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un izraisīja cenu spiedienu Savienības tirgū, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas cenu līdz līmenim, kas segtu ražošanas izmaksas.

| (69) | Kā izskaidrots pagaidu regulas 136. apsvērumā, izmeklēšana ir apliecinājusi, ka gan Savienības ražošanas nozarei, gan Krievijas ražotājiem eksportētājiem bija salīdzināmas izmaksas, iegūstot alumīniju AHF ražošanai, jo šīs alumīnija tirgus cenas gan Krievijā, gan Savienībā ir tieši saistītas ar LME. Turklāt, lai arī gan Savienības ražošanas nozares AHF pārdošanas cenas, gan Krievijas izcelsmes AHF importa cenas samazinājās, sekojot LME kotētā alumīnija cenu attīstībai, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Krievijas izcelsmes AHF importa cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un izmeklēšanas periodā tās bija par [3 %–7 %] zemākas. Turklāt Savienības ražošanas nozares AHF cenas nesedza vienības ražošanas izmaksas arī tad, kad vienības ražošanas izmaksas samazinājās. Tā iemesls ir cenu spiediens, kuru radīja imports par dempinga cenām lielos apjomos, pazeminot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt savas pārdošanas cenas un tāpēc neļāva tai gūt labumu no izejvielu izmaksu samazinājuma. |
| --- | --- |

(69)

Kā izskaidrots pagaidu regulas 136. apsvērumā, izmeklēšana ir apliecinājusi, ka gan Savienības ražošanas nozarei, gan Krievijas ražotājiem eksportētājiem bija salīdzināmas izmaksas, iegūstot alumīniju AHF ražošanai, jo šīs alumīnija tirgus cenas gan Krievijā, gan Savienībā ir tieši saistītas ar LME. Turklāt, lai arī gan Savienības ražošanas nozares AHF pārdošanas cenas, gan Krievijas izcelsmes AHF importa cenas samazinājās, sekojot LME kotētā alumīnija cenu attīstībai, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Krievijas izcelsmes AHF importa cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un izmeklēšanas periodā tās bija par [3 %–7 %] zemākas. Turklāt Savienības ražošanas nozares AHF cenas nesedza vienības ražošanas izmaksas arī tad, kad vienības ražošanas izmaksas samazinājās. Tā iemesls ir cenu spiediens, kuru radīja imports par dempinga cenām lielos apjomos, pazeminot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt savas pārdošanas cenas un tāpēc neļāva tai gūt labumu no izejvielu izmaksu samazinājuma.

| (70) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Krievijas iestādes vēlreiz atkārtoja savu apgalvojumu, ka cenu spiedienu uz Savienības tirgu izdarīja LME alumīnija cenas, nevis Krievijas AHF imports, nesniedzot jaunus pierādījumus šajā saistībā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(70)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Krievijas iestādes vēlreiz atkārtoja savu apgalvojumu, ka cenu spiedienu uz Savienības tirgu izdarīja LME alumīnija cenas, nevis Krievijas AHF imports, nesniedzot jaunus pierādījumus šajā saistībā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (71) | Tā kā citas piezīmes šajā saistībā nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 133.–136. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(71)

Tā kā citas piezīmes šajā saistībā nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 133.–136. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

2.6.   Citu faktoru kopīgā ietekme

| (72) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija neesot izvērtējusi visu pārējo faktoru kopīgo ietekmi, tomēr tā nenorādīja juridisko pamatu tās apgalvojumam un neizskaidroja, ņemot vērā šīs lietas faktus, kādā veidā citu faktoru radīto kaitējumu varētu attiecināt uz Krievijas importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(72)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija neesot izvērtējusi visu pārējo faktoru kopīgo ietekmi, tomēr tā nenorādīja juridisko pamatu tās apgalvojumam un neizskaidroja, ņemot vērā šīs lietas faktus, kādā veidā citu faktoru radīto kaitējumu varētu attiecināt uz Krievijas importu par dempinga cenām.

| (73) | Pirmkārt, pamatregulā nav noteikts, ka Komisijai, analizējot citu faktoru ietekmi, būtu jāizvērtē šo faktoru kopīgā ietekme. Otrkārt, šajā lietā Komisija spēja pienācīgi izšķirt un nodalīt visu citu zināmo individuālo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares situāciju no kaitējuma, ko izraisījis Krievijas imports par dempinga cenām. Tādēļ Komisija varēja secināt, ka kaitējums, kuru tā ir attiecinājusi uz Krievijas importu par dempinga cenām, patiesi ir radījis šis imports, nevis citi faktori. Tādējādi Komisija ir izpildījusi savu pienākumu neattiecināt uz Krievijas importu par dempinga cenām kaitējumu, ko radījuši citi faktori. Tāpēc nav nepieciešama visu zināmo faktoru kopīga analīze. Katrā ziņā šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus tam, kādēļ Komisija šajā lietā būtu neatbilstīgi attiecinājusi uz Krievijas importu par dempinga cenām kaitējumu, ko radījuši citu faktori. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(73)

Pirmkārt, pamatregulā nav noteikts, ka Komisijai, analizējot citu faktoru ietekmi, būtu jāizvērtē šo faktoru kopīgā ietekme. Otrkārt, šajā lietā Komisija spēja pienācīgi izšķirt un nodalīt visu citu zināmo individuālo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares situāciju no kaitējuma, ko izraisījis Krievijas imports par dempinga cenām. Tādēļ Komisija varēja secināt, ka kaitējums, kuru tā ir attiecinājusi uz Krievijas importu par dempinga cenām, patiesi ir radījis šis imports, nevis citi faktori. Tādējādi Komisija ir izpildījusi savu pienākumu neattiecināt uz Krievijas importu par dempinga cenām kaitējumu, ko radījuši citi faktori. Tāpēc nav nepieciešama visu zināmo faktoru kopīga analīze. Katrā ziņā šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus tam, kādēļ Komisija šajā lietā būtu neatbilstīgi attiecinājusi uz Krievijas importu par dempinga cenām kaitējumu, ko radījuši citu faktori. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

2.7.   Antidempinga pasākumu, kuri piemēroti AHF importam no ĶTR iespējama apiešana

| (74) | Pēc galīgās izpaušanas Krievijas ražotājs eksportētājs un daži pārtinēji pirmo reizi apgalvoja, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas piemēroti AHF importam no ĶTR, tiek apieti, izmantojot nedaudz savādāku alumīnija folijas veidu, kā rezultātā Eurostat šo foliju reģistrē kā ACF ar KN kodu 7607 11 19. Turklāt šīs personas apgalvoja, ka alumīnija folija, kuras biezums ir 0,007–0,2 mm un kas uzrādīta Ķīnas statistikas datubāzē, ir apietā AHF ar diviem kodiem – 7607 11 90 un 7607 11 20. Tādējādi apietā importa apjoms esot bijis aptuveni 30 000 tonnu gadā, un tika apgalvots, ka tas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(74)

Pēc galīgās izpaušanas Krievijas ražotājs eksportētājs un daži pārtinēji pirmo reizi apgalvoja, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi, kas piemēroti AHF importam no ĶTR, tiek apieti, izmantojot nedaudz savādāku alumīnija folijas veidu, kā rezultātā Eurostat šo foliju reģistrē kā ACF ar KN kodu 7607 11 19. Turklāt šīs personas apgalvoja, ka alumīnija folija, kuras biezums ir 0,007–0,2 mm un kas uzrādīta Ķīnas statistikas datubāzē, ir apietā AHF ar diviem kodiem – 7607 11 90 un 7607 11 20. Tādējādi apietā importa apjoms esot bijis aptuveni 30 000 tonnu gadā, un tika apgalvots, ka tas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (75) | Tiek atgādināts, ka 2012. gadā Komisija uzsāka izmeklēšanu attiecībā uz Padomes Regulā (EK) Nr. 925/2009 (3) konkrētas ĶTR izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura notiek, importējot konkrētu ĶTR izcelsmes nerūdītu alumīnija foliju ruļļos ar platumu virs 650 mm (4). Tomēr 2013. gada 2. jūlijā pēc pieprasījuma iesniedzēju pieteikuma atcelšanas Komisija izbeidza izmeklēšanu (5), nepaplašinot antidempinga pasākumus, kas piemēroti konkrētu ĶTR izcelsmes alumīnija foliju importam, attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes nerūdītu alumīnija foliju ruļļos ar platumu virs 650 mm. |
| --- | --- |

(75)

Tiek atgādināts, ka 2012. gadā Komisija uzsāka izmeklēšanu attiecībā uz Padomes Regulā (EK) Nr. 925/2009 (3) konkrētas ĶTR izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura notiek, importējot konkrētu ĶTR izcelsmes nerūdītu alumīnija foliju ruļļos ar platumu virs 650 mm (4). Tomēr 2013. gada 2. jūlijā pēc pieprasījuma iesniedzēju pieteikuma atcelšanas Komisija izbeidza izmeklēšanu (5), nepaplašinot antidempinga pasākumus, kas piemēroti konkrētu ĶTR izcelsmes alumīnija foliju importam, attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes nerūdītu alumīnija foliju ruļļos ar platumu virs 650 mm.

| (76) | Šī procedūra neattiecās uz iespējamu apiešanas praksi. Katrā ziņā Komisija ir veikusi AHF un ACF importa no ĶTR analīzi, pamatojoties uz Ķīnas datubāzes statistiku, ko sniedza Goodwill China Business Information Ltd. un Eurostat. |
| --- | --- |

(76)

Šī procedūra neattiecās uz iespējamu apiešanas praksi. Katrā ziņā Komisija ir veikusi AHF un ACF importa no ĶTR analīzi, pamatojoties uz Ķīnas datubāzes statistiku, ko sniedza Goodwill China Business Information Ltd. un Eurostat.

| (77) | Alumīnija folijas Ķīnas eksports, izmantojot divus kodus, kurus Ķīnas statistikā minēja ieinteresētās personas, ir norādīts turpmākajā tabulā.

  2. tabula



  AHF un ACF eksports no ĶTR uz Savienību











  Tonnas | KN kods | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms | 7607 11 90 | 18 786 | 17 177 | 22 444 | 24 760 |
| Apjoms | 7607 11 20 | 4 730 | 3 915 | 6 826 | 8 172 |
| Apjoms | Kopā | 23 515 | 21 091 | 29 270 | 32 932 |
| Avots: Goodwill China Business Information Ltd. |

(77)

Alumīnija folijas Ķīnas eksports, izmantojot divus kodus, kurus Ķīnas statistikā minēja ieinteresētās personas, ir norādīts turpmākajā tabulā.

2. tabula

AHF un ACF eksports no ĶTR uz Savienību

Tonnas

KN kods

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Izmeklēšanas periods

Apjoms

7607 11 90

18 786

17 177

22 444

24 760

Apjoms

7607 11 20

4 730

3 915

6 826

8 172

Apjoms

Kopā

23 515

21 091

29 270

32 932

Avots: Goodwill China Business Information Ltd.

| (78) | Jānorāda, ka Ķīnas kodi, kas minēti iepriekšējā tabulā, neattiecas vienīgi uz AHF, tie attiecināmi arī uz ACF. Ieinteresētās personas vienkārši ir pieņēmušas, ka viss apjoms, kas importēts ar šiem diviem kodiem, ir bijis apietais AHF, neņemot vērā faktu, ka šajos kodos ir ziņots arī par patieso ACF eksportu. |
| --- | --- |

(78)

Jānorāda, ka Ķīnas kodi, kas minēti iepriekšējā tabulā, neattiecas vienīgi uz AHF, tie attiecināmi arī uz ACF. Ieinteresētās personas vienkārši ir pieņēmušas, ka viss apjoms, kas importēts ar šiem diviem kodiem, ir bijis apietais AHF, neņemot vērā faktu, ka šajos kodos ir ziņots arī par patieso ACF eksportu.

| (79) | Turklāt tiek atzīmēts, ka KN kods 7607 11 19 Eiropas Savienības Statistikas birojā (Eurostat) ir tālāk sadalīts divos atšķirīgos kodos, proti, viens attiecas uz AHF (7607111910), savukārt otrs attiecas uz ACF (7607111990). Kopējais ACF imports no ĶTR attiecīgajā periodā ir attēlots turpmākajā tabulā.

  3. tabula



  ACF imports no ĶTR










  Tonnas | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms | 25 506 | 20 996 | 28 135 | 36 464 |
| Avots: Eurostat |

(79)

Turklāt tiek atzīmēts, ka KN kods 7607 11 19 Eiropas Savienības Statistikas birojā (Eurostat) ir tālāk sadalīts divos atšķirīgos kodos, proti, viens attiecas uz AHF (7607111910), savukārt otrs attiecas uz ACF (7607111990). Kopējais ACF imports no ĶTR attiecīgajā periodā ir attēlots turpmākajā tabulā.

3. tabula

ACF imports no ĶTR

Tonnas

2011. gads

2012. gads

2013. gads

Izmeklēšanas periods

Apjoms

25 506

20 996

28 135

36 464

Avots: Eurostat

| (80) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, ir jānorāda, ka, lai gan nav izslēgts, ka daļa no importētā apjoma, kas deklarēts kā ACF, patiešām ir apietais AHF, tomēr ir skaidrs, ka ieinteresētās personas bija pārspīlējušas iespējamā apietā AHF apjomu, jo attiecīgajā periodā (izņemot izmeklēšanas periodu) kopējais ACF importa no ĶTR apjoms bija mazāks par iespējamo apieto AHF apjomu (t. i., 30 000 tonnu). Ne personu iesniegtā informācija, ne Komisijas apkopotā informācija neļauj šajos kodos nodalīt iespējamo apieto AHF no patiesā ACF, un tāpēc Komisija nav spējīga izvērtēt apietā AHF apjomu, ja tāds ir. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, ir jānorāda, ka, lai gan nav izslēgts, ka daļa no importētā apjoma, kas deklarēts kā ACF, patiešām ir apietais AHF, tomēr ir skaidrs, ka ieinteresētās personas bija pārspīlējušas iespējamā apietā AHF apjomu, jo attiecīgajā periodā (izņemot izmeklēšanas periodu) kopējais ACF importa no ĶTR apjoms bija mazāks par iespējamo apieto AHF apjomu (t. i., 30 000 tonnu). Ne personu iesniegtā informācija, ne Komisijas apkopotā informācija neļauj šajos kodos nodalīt iespējamo apieto AHF no patiesā ACF, un tāpēc Komisija nav spējīga izvērtēt apietā AHF apjomu, ja tāds ir.

| (81) | Tā kā personas neiesniedza nekādus citas pierādījumus, pamatojot savu apgalvojumu, tika secināts, ka iespējamie apietie apjomi, ja tādi bija, nebija tādi, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp Krievijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas ciesto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(81)

Tā kā personas neiesniedza nekādus citas pierādījumus, pamatojot savu apgalvojumu, tika secināts, ka iespējamie apietie apjomi, ja tādi bija, nebija tādi, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp Krievijas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas ciesto būtisko kaitējumu.

2.8.   Citi argumenti

| (82) | Krievijas iestādes apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka pasaules tirgū AHF cenām ir bijusi lejupejoša tendence. |
| --- | --- |

(82)

Krievijas iestādes apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā to, ka pasaules tirgū AHF cenām ir bijusi lejupejoša tendence.

| (83) | Kā izskaidrots pagaidu regulas 67., 91. un 118.–120. apsvērumā, Savienības cenas, kā arī Krievijas, Turcijas, ĶTR un citu trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā pazeminājās. Tomēr Krievijas importa cenas nepārtraukti ir bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, proti, tās ievērojamos apjomos bija par [3 %–7 %] zemākas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(83)

Kā izskaidrots pagaidu regulas 67., 91. un 118.–120. apsvērumā, Savienības cenas, kā arī Krievijas, Turcijas, ĶTR un citu trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā pazeminājās. Tomēr Krievijas importa cenas nepārtraukti ir bijušas zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, proti, tās ievērojamos apjomos bija par [3 %–7 %] zemākas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (84) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nav palielinājusies, jo tā ir paplašinājusi ražošanas jaudu un palielinājusi ieguldījumus. |
| --- | --- |

(84)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nav palielinājusies, jo tā ir paplašinājusi ražošanas jaudu un palielinājusi ieguldījumus.

| (85) | AHF ražošanā ir vajadzīgs daudz iekārtu. Tāpēc, lai Savienības ražošanas nozare varētu palielināt ražošanas jaudu, tai ir jāveic ieguldījumi iekārtās. Taču, raugoties no grāmatvedības viedokļa, iekārtu nolietojuma ietekme uz kopējām ražošanas izmaksām ir ierobežota, no 3 % līdz 5 %, un tādēļ tai nevarētu būt būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozares ienesīgumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(85)

AHF ražošanā ir vajadzīgs daudz iekārtu. Tāpēc, lai Savienības ražošanas nozare varētu palielināt ražošanas jaudu, tai ir jāveic ieguldījumi iekārtās. Taču, raugoties no grāmatvedības viedokļa, iekārtu nolietojuma ietekme uz kopējām ražošanas izmaksām ir ierobežota, no 3 % līdz 5 %, un tādēļ tai nevarētu būt būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozares ienesīgumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (86) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Krievijas iestādes, nesniedzot pamatojošus pierādījumus, apgalvoja, ka Krievijas statistikas datos ir atspoguļots vien vidējas kvalitātes AHF, kas ir ražojums ar zemāku cenu, savukārt Savienības un citu lielāko trešo valstu statistikā ir ziņas par jauktu AHF ar dārgāku foliju. |
| --- | --- |

(86)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Krievijas iestādes, nesniedzot pamatojošus pierādījumus, apgalvoja, ka Krievijas statistikas datos ir atspoguļots vien vidējas kvalitātes AHF, kas ir ražojums ar zemāku cenu, savukārt Savienības un citu lielāko trešo valstu statistikā ir ziņas par jauktu AHF ar dārgāku foliju.

| (87) | Izmeklēšanā netika atklāta šāda kvalitātes atšķirība starp AHF, ko ražoja Savienības ražotāji un to, kuru importēja no Krievijas. Pārtinēji, kuri iegādājas AHF no Savienības ražotājiem, no Krievijas un citu valstu (jo īpaši Turcijas) ražotājiem, izmeklēšanas laikā nav izvirzījuši nekādus apgalvojumus par kvalitātes atšķirībām starp AHF no dažādiem avotiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(87)

Izmeklēšanā netika atklāta šāda kvalitātes atšķirība starp AHF, ko ražoja Savienības ražotāji un to, kuru importēja no Krievijas. Pārtinēji, kuri iegādājas AHF no Savienības ražotājiem, no Krievijas un citu valstu (jo īpaši Turcijas) ražotājiem, izmeklēšanas laikā nav izvirzījuši nekādus apgalvojumus par kvalitātes atšķirībām starp AHF no dažādiem avotiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (88) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka šīs procedūras ietvaros Komisija neesot ņēmusi vērā faktu, ka četri no sešiem atlasītajiem ražotājiem ir apgalvojuši, ka ir cietuši kaitējumu no Ķīnas ACF dempinga. |
| --- | --- |

(88)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka šīs procedūras ietvaros Komisija neesot ņēmusi vērā faktu, ka četri no sešiem atlasītajiem ražotājiem ir apgalvojuši, ka ir cietuši kaitējumu no Ķīnas ACF dempinga.

| (89) | Ir pareizi, ka 2014. gada 12. decembrī Komisija uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas, proti, ACF, importu (6). Kā izskaidrots 30. apsvērumā, AHF un ACF ir divi dažādi ražojumi, kurus pārdod divos dažādos tirgos. Kaitējums (ja vispār pastāv), ko Savienības ražošanas nozare ir cietusi ACF ražošanas un pārdošanas dēļ, neatspoguļojas AHF ražošanas nozares situācijā. Turklāt izmeklēšanu saistībā ar ACF importu no ĶTR Komisija izbeidza, nepiemērojot pasākumus (7). Konkrēti – šajā izbeigtajā izmeklēšanā Komisijai neizdarīja secinājumus par to, vai Savienības ražošanai kaitēja vai nekaitēja ACF imports no ĶTR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(89)

Ir pareizi, ka 2014. gada 12. decembrī Komisija uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas, proti, ACF, importu (6). Kā izskaidrots 30. apsvērumā, AHF un ACF ir divi dažādi ražojumi, kurus pārdod divos dažādos tirgos. Kaitējums (ja vispār pastāv), ko Savienības ražošanas nozare ir cietusi ACF ražošanas un pārdošanas dēļ, neatspoguļojas AHF ražošanas nozares situācijā. Turklāt izmeklēšanu saistībā ar ACF importu no ĶTR Komisija izbeidza, nepiemērojot pasākumus (7). Konkrēti – šajā izbeigtajā izmeklēšanā Komisijai neizdarīja secinājumus par to, vai Savienības ražošanai kaitēja vai nekaitēja ACF imports no ĶTR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (90) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieci pārtinēji apgalvoja, ka Krievijas AHF tikai nelielā mērā konkurē ar AHF, kuru ražo atlasītie Savienības ražotāji. Turklāt tika apgalvots, ka Krievijas AHF konkurē ar AHF, kas tiek importēts no Turcijas un ĶTR. |
| --- | --- |

(90)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieci pārtinēji apgalvoja, ka Krievijas AHF tikai nelielā mērā konkurē ar AHF, kuru ražo atlasītie Savienības ražotāji. Turklāt tika apgalvots, ka Krievijas AHF konkurē ar AHF, kas tiek importēts no Turcijas un ĶTR.

| (91) | Attiecībā uz šo apgalvojumu netika sniegti nekādi pierādījumi, tāpēc tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz šo apgalvojumu netika sniegti nekādi pierādījumi, tāpēc tas tika noraidīts.

| (92) | Pārtinēji arī apgalvoja, ka kopumā lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju nepārdod AHF pārtinējiem, jo tas nav AHF, kas paredzēts patērētāju ruļļu ražošanai, bet gan ACF, kuru pārdod ar piemaksu, kā rezultātā cenas tuvojas EUR 3 000 par tonnu. |
| --- | --- |

(92)

Pārtinēji arī apgalvoja, ka kopumā lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju nepārdod AHF pārtinējiem, jo tas nav AHF, kas paredzēts patērētāju ruļļu ražošanai, bet gan ACF, kuru pārdod ar piemaksu, kā rezultātā cenas tuvojas EUR 3 000 par tonnu.

| (93) | Šis apgalvojums ir faktiski nepareizs. Pirmkārt, kā izklāstīts pagaidu regulas 7. tabulā, jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena izmeklēšanas periodā bija EUR 2 597 par tonnu, nevis EUR 3 000, kā tiek apgalvots. Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka visi atlasītie Savienības ražotāji pārdeva AHF pārtinējiem. Tie četri pārtinēji, kuri izmeklēšanā sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pirka AHF no Savienības ražotājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(93)

Šis apgalvojums ir faktiski nepareizs. Pirmkārt, kā izklāstīts pagaidu regulas 7. tabulā, jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena izmeklēšanas periodā bija EUR 2 597 par tonnu, nevis EUR 3 000, kā tiek apgalvots. Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka visi atlasītie Savienības ražotāji pārdeva AHF pārtinējiem. Tie četri pārtinēji, kuri izmeklēšanā sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pirka AHF no Savienības ražotājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (94) | Pieci pārtinēji arī apgalvoja, ka atlasītais Savienības ražotājs, kurš ražoja tikai AHF, faktiski radīja būtisku kaitējumu pārējiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, jo tā pārdošanas cenas bija zemākas par pārējo atlasīto Savienības ražotāju cenām. Turklāt tika arī apgalvots, ka, tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tiek aprēķināta, pamatojoties uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, t. i., neietverot visu Savienības ražošanas nozari, Komisijai tirgus daļas analīze būtu jāaprobežo vien ar atlasītajiem uzņēmumiem, nevis visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(94)

Pieci pārtinēji arī apgalvoja, ka atlasītais Savienības ražotājs, kurš ražoja tikai AHF, faktiski radīja būtisku kaitējumu pārējiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, jo tā pārdošanas cenas bija zemākas par pārējo atlasīto Savienības ražotāju cenām. Turklāt tika arī apgalvots, ka, tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tiek aprēķināta, pamatojoties uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, t. i., neietverot visu Savienības ražošanas nozari, Komisijai tirgus daļas analīze būtu jāaprobežo vien ar atlasītajiem uzņēmumiem, nevis visu Savienības ražošanas nozari.

| (95) | Attiecīgajā periodā atlasītā Savienības ražotāja, kurš ražo tikai AHF, pārdošanas cenas atbilda Savienības ražošanas nozares vidējai cenai, un dažus gadus tās pat bija augstākas. Tāpēc faktiski ir nepareizi apgalvot, ka šā Savienības ražotāja cenas ir bijušas zemākas par citu atlasīto Savienības ražotāju cenām. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgajā periodā atlasītā Savienības ražotāja, kurš ražo tikai AHF, pārdošanas cenas atbilda Savienības ražošanas nozares vidējai cenai, un dažus gadus tās pat bija augstākas. Tāpēc faktiski ir nepareizi apgalvot, ka šā Savienības ražotāja cenas ir bijušas zemākas par citu atlasīto Savienības ražotāju cenām.

| (96) | Attiecībā uz apgalvojuma otro daļu Komisija atgādina, ka kaitējuma analīze tiek veikta Savienības ražošanas nozares līmenī pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē, kā noteikts pagaidu regulas 53. apsvērumā. Turklāt, kā izskaidrots pagaidu regulas 9. apsvērumā, Savienības ražotāju lielā skaita dēļ saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika veikta atlase. Tika atlasīti seši uzņēmumi, kas pārstāv vairāk nekā 70 % kopējā Savienības ražošanas apjoma. Noteiktajā termiņā netika saņemtas nekādas piezīmes par atlasi, tāpēc tika uzskatīts, ka atlase pārstāv Savienības ražošanas nozari. Turklāt, tā kā tika piemērota atlase, Komisija, kā izskaidrots pagaidu regulas 73. apsvērumā, izšķir makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Šo rādītāju saraksts ir iekļauts pagaidu regulas 74. un 75. apsvērumā. No tā izriet, ka rentabilitāte ir mikroekonomiskais rādītājs, tādēļ to aprēķina, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju datiem, bet tirgus daļa ir makroekonomiskais rādītājs, tāpēc tas jāaprēķina, attiecinot to uz visu Savienības ražošanas nozari. Abas metodes Komisijai dod tiesības izdarīt konstatējumus, kuri kā tādi ir derīgi arī attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz apgalvojuma otro daļu Komisija atgādina, ka kaitējuma analīze tiek veikta Savienības ražošanas nozares līmenī pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē, kā noteikts pagaidu regulas 53. apsvērumā. Turklāt, kā izskaidrots pagaidu regulas 9. apsvērumā, Savienības ražotāju lielā skaita dēļ saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika veikta atlase. Tika atlasīti seši uzņēmumi, kas pārstāv vairāk nekā 70 % kopējā Savienības ražošanas apjoma. Noteiktajā termiņā netika saņemtas nekādas piezīmes par atlasi, tāpēc tika uzskatīts, ka atlase pārstāv Savienības ražošanas nozari. Turklāt, tā kā tika piemērota atlase, Komisija, kā izskaidrots pagaidu regulas 73. apsvērumā, izšķir makroekonomiskos un mikroekonomiskos rādītājus. Šo rādītāju saraksts ir iekļauts pagaidu regulas 74. un 75. apsvērumā. No tā izriet, ka rentabilitāte ir mikroekonomiskais rādītājs, tādēļ to aprēķina, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju datiem, bet tirgus daļa ir makroekonomiskais rādītājs, tāpēc tas jāaprēķina, attiecinot to uz visu Savienības ražošanas nozari. Abas metodes Komisijai dod tiesības izdarīt konstatējumus, kuri kā tādi ir derīgi arī attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari.

| (97) | Tāpēc 94. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(97)

Tāpēc 94. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti.

3.   Secinājumi par cēloņsakarību

| (98) | Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru, kas nav imports no Krievijas par dempinga cenām, ietekme būtu tāda, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Krievijas Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(98)

Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru, kas nav imports no Krievijas par dempinga cenām, ietekme būtu tāda, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Krievijas Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

| (99) | Tāpēc ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 137.–141. apsvērumā. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 137.–141. apsvērumā.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (100) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes apgalvoja, ka pasākumu piemērošana Krievijas importam veicinās AHF importa palielināšanos no citām trešām valstīm, jo īpaši no Turcijas un ĶTR, un tāpēc antidempinga pasākumu piemērošana importam no Krievijas neesot Savienības ražošanas nozarēs interesēs. |
| --- | --- |

(100)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Krievijas iestādes apgalvoja, ka pasākumu piemērošana Krievijas importam veicinās AHF importa palielināšanos no citām trešām valstīm, jo īpaši no Turcijas un ĶTR, un tāpēc antidempinga pasākumu piemērošana importam no Krievijas neesot Savienības ražošanas nozarēs interesēs.

| (101) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 147. apsvērumā, antidempinga pasākumiem būtu jāatjauno godīga konkurence Savienībā, lai sniegtu iespēju Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū godīgu cenu līmenī konkurēt ar importu no trešām valstīm, tostarp no Krievijas, ĶTR un Turcijas. Fakts, ka citas trešās valstis palielinās savu importu, kā tāds neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozare nespēs gūt labumu no uzliktajiem antidempinga pasākumiem. Proti, tiek sagaidīts, ka Savienības ražošanas nozare palielinās pārdošanas apjomu un tirgus daļu un paaugstinās savas pārdošanas cenas līdz rentablam līmenim. |
| --- | --- |

(101)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 147. apsvērumā, antidempinga pasākumiem būtu jāatjauno godīga konkurence Savienībā, lai sniegtu iespēju Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū godīgu cenu līmenī konkurēt ar importu no trešām valstīm, tostarp no Krievijas, ĶTR un Turcijas. Fakts, ka citas trešās valstis palielinās savu importu, kā tāds neliecina par to, ka Savienības ražošanas nozare nespēs gūt labumu no uzliktajiem antidempinga pasākumiem. Proti, tiek sagaidīts, ka Savienības ražošanas nozare palielinās pārdošanas apjomu un tirgus daļu un paaugstinās savas pārdošanas cenas līdz rentablam līmenim.

| (102) | Antidempinga pasākumiem, kas ieviesti pret ĶTR, būtu jānodrošina tas, lai Ķīnas imports Savienības tirgū ienāktu godīgu cenu līmenī, savukārt Turcijas cenas arī attiecīgajā periodā bija tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares cenas un neradīja cenu spiedienu tirgū. |
| --- | --- |

(102)

Antidempinga pasākumiem, kas ieviesti pret ĶTR, būtu jānodrošina tas, lai Ķīnas imports Savienības tirgū ienāktu godīgu cenu līmenī, savukārt Turcijas cenas arī attiecīgajā periodā bija tādā pašā līmenī kā Savienības ražošanas nozares cenas un neradīja cenu spiedienu tirgū.

| (103) | Komisija uzskata, ka šis arguments neatspēko pieņēmumu, kāds izteikts pamatregulas 21. pantā par labu pasākumu piemērošanai un vajadzībai novērst Krievijas importa par dempinga cenām kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot godīgas konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(103)

Komisija uzskata, ka šis arguments neatspēko pieņēmumu, kāds izteikts pamatregulas 21. pantā par labu pasākumu piemērošanai un vajadzībai novērst Krievijas importa par dempinga cenām kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot godīgas konkurences apstākļus.

| (104) | Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(104)

Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (105) | Tā kā nav saņemta neviena cita piezīme par Savienības ražošanas nozares interesi, tiek apstiprināts 149. apsvērumā izdarītais secinājums. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā nav saņemta neviena cita piezīme par Savienības ražošanas nozares interesi, tiek apstiprināts 149. apsvērumā izdarītais secinājums.

2.   Importētāju/tirgotāju intereses

| (106) | Tā kā piezīmes par nesaistīto importētāju un tirgotāju interesi nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 150. apsvērumā izdarītais secinājums. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā piezīmes par nesaistīto importētāju un tirgotāju interesi nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 150. apsvērumā izdarītais secinājums.

3.   Lietotāju intereses

| (107) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un galīgās informācijas izpaušanas vairāki lietotāji (pārtinēji, kuri ražo tā dēvētos “patērētāju ruļļus”) atkārtoja savus apgalvojumus, kurus tie iesniedza pirms pagaidu pasākumu piemērošanas, tomēr nesniedzot jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

(107)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un galīgās informācijas izpaušanas vairāki lietotāji (pārtinēji, kuri ražo tā dēvētos “patērētāju ruļļus”) atkārtoja savus apgalvojumus, kurus tie iesniedza pirms pagaidu pasākumu piemērošanas, tomēr nesniedzot jaunus pierādījumus.

| (108) | Viens pārtinējs jo īpaši apgalvoja, ka antidempinga maksājumi būtiski ietekmēs tā rentabilitāti, jo tas nevarēs maksājumu pārnest uz saviem klientiem. |
| --- | --- |

(108)

Viens pārtinējs jo īpaši apgalvoja, ka antidempinga maksājumi būtiski ietekmēs tā rentabilitāti, jo tas nevarēs maksājumu pārnest uz saviem klientiem.

| (109) | Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt, pamatojoties uz šā pārtinēja sniegtajiem skaitļiem, izmeklēšanā atklājās, ka pat tad, ja pārtinējs nevarēs maksājumu pārnest uz saviem klientiem, tas joprojām saglabātu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(109)

Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt, pamatojoties uz šā pārtinēja sniegtajiem skaitļiem, izmeklēšanā atklājās, ka pat tad, ja pārtinējs nevarēs maksājumu pārnest uz saviem klientiem, tas joprojām saglabātu rentabilitāti.

| (110) | Turklāt izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzcenojums, ko pārtinēji pieskaita AHF iegādes cenai, var būtiski atšķirties, proti, no 5 % līdz 70 % atkarībā no pārtinēja pārdošanas stratēģijas. Kā norādīts pagaidu regulas 154. apsvērumā, to pārtinēju, kuri importē AHF no Krievijas, darbība saistībā ar AHF bija mazāk par vienu sestdaļu līdz maksimāli ceturtdaļai no to kopējās darbības. Turklāt, kā norādīts pagaidu regulas 155. apsvērumā, visi uzņēmumi kopumā bija rentabli. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzcenojums, ko pārtinēji pieskaita AHF iegādes cenai, var būtiski atšķirties, proti, no 5 % līdz 70 % atkarībā no pārtinēja pārdošanas stratēģijas. Kā norādīts pagaidu regulas 154. apsvērumā, to pārtinēju, kuri importē AHF no Krievijas, darbība saistībā ar AHF bija mazāk par vienu sestdaļu līdz maksimāli ceturtdaļai no to kopējās darbības. Turklāt, kā norādīts pagaidu regulas 155. apsvērumā, visi uzņēmumi kopumā bija rentabli.

| (111) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka pārtinēji nepieskaita iegādes cenai uzcenojumu un ka 5 %–70 % uzcenojums iegādes cenai, ko Komisija konstatēja 110. apsvērumā, neatspoguļo pārtinēju darbību un viņu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(111)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka pārtinēji nepieskaita iegādes cenai uzcenojumu un ka 5 %–70 % uzcenojums iegādes cenai, ko Komisija konstatēja 110. apsvērumā, neatspoguļo pārtinēju darbību un viņu rentabilitāti.

| (112) | Jāatgādina, ka pārtinēju darbība ietver alumīnija foliju pārtīšanu no lielā ruļļa uz mazākiem ruļļiem, kas paredzēti patērētājiem. Pārtinēji nemaina alumīnija folijas ķīmiskās īpašības. 110. apsvērumā minētais uzcenojums tika aprēķināts, salīdzinot pārtinēju, kuri sadarbojās, alumīnija folijas lielajos ruļļos iegādes cenu ar alumīnija folijas patērētāju ruļļos pārdošanas cenu. Pārtinējiem rodas izmaksas pārpakošanas darbībās, taču šīs izmaksas ir zemas, jo galvenā izmaksu sastāvdaļa ir alumīnija folijas izmaksas, kas veido 80 % no kopējām ražošanas izmaksām. PVA izmaksas dažādiem pārtinējiem būtiski atšķiras atkarībā no pārtinēja pārdošanas stratēģijas. Tāpēc ir taisnība, ka uzcenojums nenorāda uz uzņēmuma darbību un rentabilitāti, bet atklāj, ka PVA izmaksām ir būtiska ietekme uz pārtinēju rentabilitāti. |
| --- | --- |

(112)

Jāatgādina, ka pārtinēju darbība ietver alumīnija foliju pārtīšanu no lielā ruļļa uz mazākiem ruļļiem, kas paredzēti patērētājiem. Pārtinēji nemaina alumīnija folijas ķīmiskās īpašības. 110. apsvērumā minētais uzcenojums tika aprēķināts, salīdzinot pārtinēju, kuri sadarbojās, alumīnija folijas lielajos ruļļos iegādes cenu ar alumīnija folijas patērētāju ruļļos pārdošanas cenu. Pārtinējiem rodas izmaksas pārpakošanas darbībās, taču šīs izmaksas ir zemas, jo galvenā izmaksu sastāvdaļa ir alumīnija folijas izmaksas, kas veido 80 % no kopējām ražošanas izmaksām. PVA izmaksas dažādiem pārtinējiem būtiski atšķiras atkarībā no pārtinēja pārdošanas stratēģijas. Tāpēc ir taisnība, ka uzcenojums nenorāda uz uzņēmuma darbību un rentabilitāti, bet atklāj, ka PVA izmaksām ir būtiska ietekme uz pārtinēju rentabilitāti.

| (113) | Tāpat tika apgalvots, ka, analizējot pārtinēju nozares situāciju, Komisija nav ņēmusi vērā pakārtotā ražojuma, proti, patērētāju ruļļu tādu importu no citām trešām valstīm (piemēram, Turcijas, Norvēģijas, Šveices, Indijas un Malaizijas), kas aizstāja AHF importa no ĶTR samazināšanos. Taču persona nesniedza nekādus pierādījumus par šā importa ietekmi uz situāciju pārtinēju nozarē. |
| --- | --- |

(113)

Tāpat tika apgalvots, ka, analizējot pārtinēju nozares situāciju, Komisija nav ņēmusi vērā pakārtotā ražojuma, proti, patērētāju ruļļu tādu importu no citām trešām valstīm (piemēram, Turcijas, Norvēģijas, Šveices, Indijas un Malaizijas), kas aizstāja AHF importa no ĶTR samazināšanos. Taču persona nesniedza nekādus pierādījumus par šā importa ietekmi uz situāciju pārtinēju nozarē.

| (114) | Kā izskaidrots pagaidu regulas 162. apsvērumā, 2013. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi pret patērētāju ruļļu importu no ĶTR, un tie ļāva atbrīvot pakārtoto ražošanas nozari no importa par dempinga cenām, kurš nodarīja būtisku kaitējumu. Turpmākajā tabulā ir redzams, kā pēc antidempinga pasākumu piemērošanas patērētāju ruļļu importam no ĶTR ir attīstījies patērētāju ruļļu imports no ieinteresētās personas minētajām valstīm.

  4. tabula


  Patērētāju ruļļu importa apjomi (tonnās) | 2013. gads | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 4 317,60 | 3 776,10 |
| | | |
| Indija | 672,70 | 847,10 |
| Malaizija | 605,30 | 752,10 |
| Norvēģija | 2 866,20 | 324,60 |
| Šveice | 22,00 | 30,50 |
| Turcija | 2 059,80 | 2 498,80 |
| Kopā | 6 226,0 | 4 453,10 |
| Avots: Eurostat |

(114)

Kā izskaidrots pagaidu regulas 162. apsvērumā, 2013. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi pret patērētāju ruļļu importu no ĶTR, un tie ļāva atbrīvot pakārtoto ražošanas nozari no importa par dempinga cenām, kurš nodarīja būtisku kaitējumu. Turpmākajā tabulā ir redzams, kā pēc antidempinga pasākumu piemērošanas patērētāju ruļļu importam no ĶTR ir attīstījies patērētāju ruļļu imports no ieinteresētās personas minētajām valstīm.

4. tabula

Patērētāju ruļļu importa apjomi (tonnās)

2013. gads

Izmeklēšanas periods

ĶTR

4 317,60

3 776,10

Indija

672,70

847,10

Malaizija

605,30

752,10

Norvēģija

2 866,20

324,60

Šveice

22,00

30,50

Turcija

2 059,80

2 498,80

Kopā

6 226,0

4 453,10

Avots: Eurostat

| (115) | Importa no ĶTR apjoms sākotnējās antidempinga izmeklēšanas par patērētāju ruļļu no ĶTR importu izmeklēšanas periodā bija 12 994 tonnas (skatīt Komisijas Regulas (ES) Nr. 833/2012 (8) 2. tabulu). Pēc pasākumu piemērošanas patērētāju ruļļu no ĶTR importa apjoms 2013. gadā samazinājās par 8 676 tonnām (proti, līdz 4 317,60 tonnām) un šīs izmeklēšanas periodā par 9 218 tonnām (proti, līdz 3 776,10 tonnām). Šā samazinājuma apjoms ir lielāks nekā patērētāju ruļļu importa apjoms no piecām pārtinēju minētajām un 4. tabulā norādītajām valstīm (par 28 % 2013. gadā un par 52 % izmeklēšanas periodā). Tāpēc apgalvojums, ka imports no iepriekš minētajām valstīm esot aizstājis importa no ĶTR samazinājumu, nav pamatots un tika noraidīts. |
| --- | --- |

(115)

Importa no ĶTR apjoms sākotnējās antidempinga izmeklēšanas par patērētāju ruļļu no ĶTR importu izmeklēšanas periodā bija 12 994 tonnas (skatīt Komisijas Regulas (ES) Nr. 833/2012 (8) 2. tabulu). Pēc pasākumu piemērošanas patērētāju ruļļu no ĶTR importa apjoms 2013. gadā samazinājās par 8 676 tonnām (proti, līdz 4 317,60 tonnām) un šīs izmeklēšanas periodā par 9 218 tonnām (proti, līdz 3 776,10 tonnām). Šā samazinājuma apjoms ir lielāks nekā patērētāju ruļļu importa apjoms no piecām pārtinēju minētajām un 4. tabulā norādītajām valstīm (par 28 % 2013. gadā un par 52 % izmeklēšanas periodā). Tāpēc apgalvojums, ka imports no iepriekš minētajām valstīm esot aizstājis importa no ĶTR samazinājumu, nav pamatots un tika noraidīts.

| (116) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas daži pārtinēji apgalvoja, ka pārtinēju aktivitāte, kas saistīta ar AHF, vidēji veido lielāku daļu no viņu kopējās darbības par to, kādu Komisija ir norādījusi pagaidu regulas 154. apsvērumā. Šis apgalvojums balstījās uz datiem, kurus nodrošināja lietotāji, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc tika norādīts, ka Komisija nedrīkst par zemu novērtēt to, cik būtiska pārtinēju ražošanas izmaksu aprēķināšanā ir AHF. |
| --- | --- |

(116)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas daži pārtinēji apgalvoja, ka pārtinēju aktivitāte, kas saistīta ar AHF, vidēji veido lielāku daļu no viņu kopējās darbības par to, kādu Komisija ir norādījusi pagaidu regulas 154. apsvērumā. Šis apgalvojums balstījās uz datiem, kurus nodrošināja lietotāji, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc tika norādīts, ka Komisija nedrīkst par zemu novērtēt to, cik būtiska pārtinēju ražošanas izmaksu aprēķināšanā ir AHF.

| (117) | Šajā saistībā jānorāda, ka Komisijas konstatējumi pagaidu regulas 154. apsvērumā balstās uz pārtinēju, kuri sadarbojās, pārbaudītiem datiem un tādēļ atspoguļo reālo situāciju. Iepriekš minētā papildu informācija tika iesniegta tikai pēc galīgās informācijas izpaušanas, un tādējādi tik vēlā procedūras posmā to vairs nebija iespējams pārbaudīt. Tādēļ tā tika noraidīta. |
| --- | --- |

(117)

Šajā saistībā jānorāda, ka Komisijas konstatējumi pagaidu regulas 154. apsvērumā balstās uz pārtinēju, kuri sadarbojās, pārbaudītiem datiem un tādēļ atspoguļo reālo situāciju. Iepriekš minētā papildu informācija tika iesniegta tikai pēc galīgās informācijas izpaušanas, un tādējādi tik vēlā procedūras posmā to vairs nebija iespējams pārbaudīt. Tādēļ tā tika noraidīta.

| (118) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas divi pārtinēji apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošana AHF importam no Krievijas negatīvi ietekmēs viņu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(118)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas divi pārtinēji apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošana AHF importam no Krievijas negatīvi ietekmēs viņu rentabilitāti.

| (119) | Šie divi pārtinēji nepiedalījās izmeklēšanā līdz pat galīgajai informācijas izpaušanai, un tikai viens no tiem šajā vēlajā procedūras posmā iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt šo informāciju. Pamatojoties uz to, Komisija nevar novērtēt viņu rentabilitātes līmeni un ietekmi, ko uz viņu rentabilitāti rada antidempinga pasākumu piemērošana AHF importam no Krievijas. Tāpēc viņu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(119)

Šie divi pārtinēji nepiedalījās izmeklēšanā līdz pat galīgajai informācijas izpaušanai, un tikai viens no tiem šajā vēlajā procedūras posmā iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt šo informāciju. Pamatojoties uz to, Komisija nevar novērtēt viņu rentabilitātes līmeni un ietekmi, ko uz viņu rentabilitāti rada antidempinga pasākumu piemērošana AHF importam no Krievijas. Tāpēc viņu apgalvojums tika noraidīts.

| (120) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieci pārtinēji apgalvoja, ka tie nevarēs ar antidempinga maksājumu saistītās izmaksas pārnest uz saviem klientiem šādu iemeslu dēļ: 1) tie pārdošanu veic saskaņā ar līgumiem, un to cenas balstās uz formulu, kas saistīta ar LME alumīnija cenu; 2) cenu spiediena un konkurences dēļ, ko rada patērētāju ruļļi, kuri izgatavoti no AHF, kas, iespējams, ievesta no ĶTR, apejot antidempinga pasākumus, tie nevar vienoties par cenas paaugstināšanu patērētāju ruļļiem Savienības tirgū; un 3) lai gan šobrīd patērētāju ruļļu imports Savienībā no trešām valstīm ir neliels, nākotnē, visticamāk, tas pieaugs. |
| --- | --- |

(120)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas pieci pārtinēji apgalvoja, ka tie nevarēs ar antidempinga maksājumu saistītās izmaksas pārnest uz saviem klientiem šādu iemeslu dēļ: 1) tie pārdošanu veic saskaņā ar līgumiem, un to cenas balstās uz formulu, kas saistīta ar LME alumīnija cenu; 2) cenu spiediena un konkurences dēļ, ko rada patērētāju ruļļi, kuri izgatavoti no AHF, kas, iespējams, ievesta no ĶTR, apejot antidempinga pasākumus, tie nevar vienoties par cenas paaugstināšanu patērētāju ruļļiem Savienības tirgū; un 3) lai gan šobrīd patērētāju ruļļu imports Savienībā no trešām valstīm ir neliels, nākotnē, visticamāk, tas pieaugs.

| (121) | Izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan pārtinēji nevar antidempinga maksājumu pārnest uz klientiem, antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas ietekme uz pārtinējiem būs ierobežota. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka tirgū darbojas divu veidu pārtinēji: viena pārtinēju kategorija pārdod patērētāju ruļļus ar zīmolu, un tiem rodas būtiskas PVA izmaksas, un otra pārtinēju kategorija, kuri pārdod patērētāju ruļļus bez zīmola un kuriem ir nelielas PVA izmaksas. Vēl izmeklēšanā atklājās, ka pārtinēji, kuri sadarbojās un kuriem ir zemas PVA izmaksas, visticamāk saglabās rentabilitāti arī pēc antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas, pieņemot, ka arī Savienības ražošanas nozares cenas pieaugs par 5 %, lai Savienības ražošanas nozare varētu panākt savu mērķa peļņu. Pārtinējiem, kuri sadarbojas, kuri pārdod patērētāju ruļļus ar zīmolu, ir augsts uzcenojums un lielas PVA izmaksas. Tāpēc tika uzskatīts, ka viņi spēs absorbēt maksājumu. |
| --- | --- |

(121)

Izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan pārtinēji nevar antidempinga maksājumu pārnest uz klientiem, antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas ietekme uz pārtinējiem būs ierobežota. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka tirgū darbojas divu veidu pārtinēji: viena pārtinēju kategorija pārdod patērētāju ruļļus ar zīmolu, un tiem rodas būtiskas PVA izmaksas, un otra pārtinēju kategorija, kuri pārdod patērētāju ruļļus bez zīmola un kuriem ir nelielas PVA izmaksas. Vēl izmeklēšanā atklājās, ka pārtinēji, kuri sadarbojās un kuriem ir zemas PVA izmaksas, visticamāk saglabās rentabilitāti arī pēc antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas, pieņemot, ka arī Savienības ražošanas nozares cenas pieaugs par 5 %, lai Savienības ražošanas nozare varētu panākt savu mērķa peļņu. Pārtinējiem, kuri sadarbojas, kuri pārdod patērētāju ruļļus ar zīmolu, ir augsts uzcenojums un lielas PVA izmaksas. Tāpēc tika uzskatīts, ka viņi spēs absorbēt maksājumu.

| (122) | Tā kā citas piezīmes par lietotāju interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 151.–163. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(122)

Tā kā citas piezīmes par lietotāju interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 151.–163. apsvērumā izdarītie secinājumi.

4.   Piegādes avoti

| (123) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki pārtinēji atkārtoja savus pirms pagaidu pasākumu piemērošanas izteiktos apgalvojumus par piegādes avotu nepietiekamību, tomēr nesniedzot jaunus pierādījumus šajā saistībā. |
| --- | --- |

(123)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki pārtinēji atkārtoja savus pirms pagaidu pasākumu piemērošanas izteiktos apgalvojumus par piegādes avotu nepietiekamību, tomēr nesniedzot jaunus pierādījumus šajā saistībā.

| (124) | Pirmkārt, antidempinga pasākumu nolūks nav izbeigt Krievijas importu Savienības tirgū, bet gan nodrošināt Savienības tirgū godīgu konkurenci. Tāpēc pārtinējiem arī pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būs iespēja importēt AHF no Krievijas, taču par godīgām cenām. Turklāt tiek atgādināts, ka antidempinga pasākumi tiek noteikti kaitējuma starpības līmenī, kas ir zemāka par dempinga starpību, tāpēc importam no Krievijas joprojām būs iespēja ienākt Savienības tirgū par dempinga, taču ne kaitējošām cenām. |
| --- | --- |

(124)

Pirmkārt, antidempinga pasākumu nolūks nav izbeigt Krievijas importu Savienības tirgū, bet gan nodrošināt Savienības tirgū godīgu konkurenci. Tāpēc pārtinējiem arī pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būs iespēja importēt AHF no Krievijas, taču par godīgām cenām. Turklāt tiek atgādināts, ka antidempinga pasākumi tiek noteikti kaitējuma starpības līmenī, kas ir zemāka par dempinga starpību, tāpēc importam no Krievijas joprojām būs iespēja ienākt Savienības tirgū par dempinga, taču ne kaitējošām cenām.

| (125) | Tika apgalvots, ka Dienvidāfriku un Indiju nevar uzskatīt par alternatīviem piegādes avotiem, kas varētu aizstāt importu no Krievijas, jo importa apjoms no šīm valstīm esot ļoti neliels. |
| --- | --- |

(125)

Tika apgalvots, ka Dienvidāfriku un Indiju nevar uzskatīt par alternatīviem piegādes avotiem, kas varētu aizstāt importu no Krievijas, jo importa apjoms no šīm valstīm esot ļoti neliels.

| (126) | Ir pareizi, ka imports no Dienvidāfrikas un Indijas visā attiecīgajā periodā bija neliels salīdzinājumā ar importu no Krievijas, taču tas neizslēdz iespēju, ka šīs valstis varētu palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu, tiklīdz tiktu atjaunota godīga konkurence. |
| --- | --- |

(126)

Ir pareizi, ka imports no Dienvidāfrikas un Indijas visā attiecīgajā periodā bija neliels salīdzinājumā ar importu no Krievijas, taču tas neizslēdz iespēju, ka šīs valstis varētu palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu, tiklīdz tiktu atjaunota godīga konkurence.

| (127) | Tāpat tika apgalvots, ka Savienības AHF ražotāji, tā vietā, lai palielinātu AHF ražošanas jaudu un apjomu, palielinātu ACF ražošanas apjomus, ņemot vērā to, ka ACF tirgū, iespējams, var gūt lielāku peļņu salīdzinājumā ar AHF tirgu. |
| --- | --- |

(127)

Tāpat tika apgalvots, ka Savienības AHF ražotāji, tā vietā, lai palielinātu AHF ražošanas jaudu un apjomu, palielinātu ACF ražošanas apjomus, ņemot vērā to, ka ACF tirgū, iespējams, var gūt lielāku peļņu salīdzinājumā ar AHF tirgu.

| (128) | Kā izskaidrots 30. un 62. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir ieinteresēta turpināt ražot AHF un ka tai jebkurā gadījumā ir tikai ierobežotas iespējas pāriet no AHF ražošanas uz ACF ražošanu un otrādi. Visbeidzot, tiek arī atgādināts, ka Savienības lielākais AHF ražotājs neražoja ACF. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(128)

Kā izskaidrots 30. un 62. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir ieinteresēta turpināt ražot AHF un ka tai jebkurā gadījumā ir tikai ierobežotas iespējas pāriet no AHF ražošanas uz ACF ražošanu un otrādi. Visbeidzot, tiek arī atgādināts, ka Savienības lielākais AHF ražotājs neražoja ACF. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (129) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki pārtinēji, pamatojoties uz konfidenciāli iesniegtu informāciju, apgalvoja, ka Savienībā un Turcijā nepastāv pieejama ražošanas jauda. Tāpat tika apgalvots, ka pēc tam, kad AHF importam no Armēnijas tika piemēroti antidempinga pasākumi, Armēnijas ražotājs, kura ražošanas jauda ir 25 000 tonnu gadā, savu eksportu pārorientēja uz ASV tirgu. Turklāt persona apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka AHF cenas Savienības tirgū joprojām paliks zemas, jo tiek apieti AHF importam no ĶTR noteiktie antidempinga pasākumi, ir maz ticams, ka minētais Armēnijas ražotājs varētu novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Turklāt attiecībā uz Brazīliju pārtinēji atsaucās uz paralēlo antidempinga izmeklēšanu par AHF importu no Brazīlijas un ĶTR, kuras ietvaros Komisija secināja, ka neesot paredzams, ka nākotnē Brazīlijas eksports uz Savienības tirgu varētu būtiski pieaugt. Turklāt tika apgalvots, ka Indija un Dienvidāfrika nevar būt uzticams un būtisks alternatīvas piegādes avots, jo šajās valstīs folijas ražošanas neizmantotā jauda ir ierobežota. |
| --- | --- |

(129)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki pārtinēji, pamatojoties uz konfidenciāli iesniegtu informāciju, apgalvoja, ka Savienībā un Turcijā nepastāv pieejama ražošanas jauda. Tāpat tika apgalvots, ka pēc tam, kad AHF importam no Armēnijas tika piemēroti antidempinga pasākumi, Armēnijas ražotājs, kura ražošanas jauda ir 25 000 tonnu gadā, savu eksportu pārorientēja uz ASV tirgu. Turklāt persona apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka AHF cenas Savienības tirgū joprojām paliks zemas, jo tiek apieti AHF importam no ĶTR noteiktie antidempinga pasākumi, ir maz ticams, ka minētais Armēnijas ražotājs varētu novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Turklāt attiecībā uz Brazīliju pārtinēji atsaucās uz paralēlo antidempinga izmeklēšanu par AHF importu no Brazīlijas un ĶTR, kuras ietvaros Komisija secināja, ka neesot paredzams, ka nākotnē Brazīlijas eksports uz Savienības tirgu varētu būtiski pieaugt. Turklāt tika apgalvots, ka Indija un Dienvidāfrika nevar būt uzticams un būtisks alternatīvas piegādes avots, jo šajās valstīs folijas ražošanas neizmantotā jauda ir ierobežota.

| (130) | Konfidenciāli iesniegtie pierādījumi netika uzskatīti par pietiekamiem, lai secinātu, ka Savienībā un Turcijā nebija pieejama pietiekama ražošanas jauda. Faktiski izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantotā jauda, kā norādīts pagaidu regulas 79. apsvērumā. Attiecībā uz Turcijas ražotājiem izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka tiem ir interese par Savienības tirgu, jo Turcijas ražotāji attiecīgajā periodā ir palielinājuši savu pārdošanas apjomu. Tā kā pēc antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas cenas Savienības tirgū, visticamāk, sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas, ir paredzams, ka Turcijas ražotājiem Savienības tirgus joprojām būs pievilcīgs un tie varētu pārvirzīt daļu no savas produkcijas uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(130)

Konfidenciāli iesniegtie pierādījumi netika uzskatīti par pietiekamiem, lai secinātu, ka Savienībā un Turcijā nebija pieejama pietiekama ražošanas jauda. Faktiski izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantotā jauda, kā norādīts pagaidu regulas 79. apsvērumā. Attiecībā uz Turcijas ražotājiem izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka tiem ir interese par Savienības tirgu, jo Turcijas ražotāji attiecīgajā periodā ir palielinājuši savu pārdošanas apjomu. Tā kā pēc antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas cenas Savienības tirgū, visticamāk, sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas, ir paredzams, ka Turcijas ražotājiem Savienības tirgus joprojām būs pievilcīgs un tie varētu pārvirzīt daļu no savas produkcijas uz Savienības tirgu.

| (131) | AHF importam no Armēnijas piemēroto antidempinga pasākumu termiņš beidzās 2014. gada 7. oktobrī (9), un tāpēc AHF imports no Armēnijas var brīvi ienākt Savienības tirgū. Apgalvojumi par iespējamu apiešanu ir sīkāk izklāstīti 74.–81. apsvērumā. Pēc antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas ir paredzams, ka AHF cenas Savienības tirgū sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas. Tāpēc netiek izslēgts, ka Armēnijas ražotājs atkal pārvirzīs savu eksportu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(131)

AHF importam no Armēnijas piemēroto antidempinga pasākumu termiņš beidzās 2014. gada 7. oktobrī (9), un tāpēc AHF imports no Armēnijas var brīvi ienākt Savienības tirgū. Apgalvojumi par iespējamu apiešanu ir sīkāk izklāstīti 74.–81. apsvērumā. Pēc antidempinga pasākumu piemērošanas AHF importam no Krievijas ir paredzams, ka AHF cenas Savienības tirgū sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas. Tāpēc netiek izslēgts, ka Armēnijas ražotājs atkal pārvirzīs savu eksportu uz Savienības tirgu.

| (132) | Attiecībā uz Brazīliju jāatzīmē, ka pasākumi tika izbeigti un AHF imports no Brazīlijas var brīvi ienākt Savienības tirgū. Taču, tiklīdz cenas Savienības tirgū sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas, nav izslēgts, ka Brazīlijas ražotāji uzskatīs Savienības tirgu par pievilcīgāku salīdzinājumā ar iekšzemes un trešo valstu tirgiem un tāpēc daļu no savas ražošanas jaudas pārvirzīs uz Savienību. |
| --- | --- |

(132)

Attiecībā uz Brazīliju jāatzīmē, ka pasākumi tika izbeigti un AHF imports no Brazīlijas var brīvi ienākt Savienības tirgū. Taču, tiklīdz cenas Savienības tirgū sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas, nav izslēgts, ka Brazīlijas ražotāji uzskatīs Savienības tirgu par pievilcīgāku salīdzinājumā ar iekšzemes un trešo valstu tirgiem un tāpēc daļu no savas ražošanas jaudas pārvirzīs uz Savienību.

| (133) | Saistībā ar to, ka Indiju un Dienvidāfriku uzskata par alternatīvu piegādes avotu, kā norādīts pagaidu regulas 165. apsvērumā, pirmkārt, jānorāda, ka informācijā, kas izmantota personas apgalvojuma pamatojumam, AHF un ACF netika nošķirtas. Tomēr, kaut arī šajās valstīs neizmantotā jauda ir neliela, tiklīdz cenas Savienības tirgū sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas, nav izslēgts, ka Savienības tirgus kļūs pievilcīgs Indijas un Dienvidāfrikas ražotājiem un tie daļu no sava ražošanas apjoma pārvirzīs uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(133)

Saistībā ar to, ka Indiju un Dienvidāfriku uzskata par alternatīvu piegādes avotu, kā norādīts pagaidu regulas 165. apsvērumā, pirmkārt, jānorāda, ka informācijā, kas izmantota personas apgalvojuma pamatojumam, AHF un ACF netika nošķirtas. Tomēr, kaut arī šajās valstīs neizmantotā jauda ir neliela, tiklīdz cenas Savienības tirgū sasniegs līmeni, kas sedz izmaksas, nav izslēgts, ka Savienības tirgus kļūs pievilcīgs Indijas un Dienvidāfrikas ražotājiem un tie daļu no sava ražošanas apjoma pārvirzīs uz Savienības tirgu.

| (134) | Tāpēc 129. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc 129. apsvērumā izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti.

| (135) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 164.–168. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 164.–168. apsvērumā izdarītie secinājumi.

5.   Citi argumenti

| (136) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka galīgie pasākumi būtu jāpiemēro tā, lai tie pēc iespējas mazāk kropļotu un ierobežotu tirdzniecību, tomēr plašāk neskaidrojot šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(136)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka galīgie pasākumi būtu jāpiemēro tā, lai tie pēc iespējas mazāk kropļotu un ierobežotu tirdzniecību, tomēr plašāk neskaidrojot šo apgalvojumu.

| (137) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona atkārtoja savu 136. apsvērumā izklāstīto apgalvojumu, tomēr nesniedzot papildu informāciju par šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(137)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona atkārtoja savu 136. apsvērumā izklāstīto apgalvojumu, tomēr nesniedzot papildu informāciju par šo apgalvojumu.

| (138) | Šajā saistībā tiek uzsvērts, ka, lemjot par antidempinga pasākumu līmeni, Komisija piemēro mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu un atbilstoši 143. apsvērumā noteiktajam. |
| --- | --- |

(138)

Šajā saistībā tiek uzsvērts, ka, lemjot par antidempinga pasākumu līmeni, Komisija piemēro mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu un atbilstoši 143. apsvērumā noteiktajam.

| (139) | Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 169.–172. apsvērums. |
| --- | --- |

(139)

Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 169.–172. apsvērums.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (140) | Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 173. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(140)

Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 173. apsvērumā izdarītie secinājumi.

G.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība

| (141) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apstrīdēja mērķa peļņu, kas izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai saskaņā ar pagaidu regulas 175.–177. apsvērumu. Personas apgalvoja, ka peļņas norma 2 % apmērā būtu tirgū pārbaudīts peļņas līmenis un tāpēc būtu jāizmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. Taču apgalvojums netika pamatots un tāpēc tika noraidīts. |
| --- | --- |

(141)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apstrīdēja mērķa peļņu, kas izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai saskaņā ar pagaidu regulas 175.–177. apsvērumu. Personas apgalvoja, ka peļņas norma 2 % apmērā būtu tirgū pārbaudīts peļņas līmenis un tāpēc būtu jāizmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. Taču apgalvojums netika pamatots un tāpēc tika noraidīts.

| (142) | Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 175.–177. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 175.–177. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.   Galīgie pasākumi

| (143) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam attiecīgā ražojuma importam jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam attiecīgā ražojuma importam jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (144) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki pārtinēji apgalvoja, ka galīgie pasākumi būtu jāpiemēro minimālās importa cenas (“MIC”) veidā. Šīs personas ierosināja noteikt minimālo importa cenu tādā līmenī, kas atbilst ražotāja, kas ražo vienīgi AHF, nedaudz paaugstinātas rentablas cenas līmenim. Pēc uzklausīšanas, kurā piedalījās uzklausīšanas amatpersona, personas iesniedza papildu informāciju, apgalvojot, ka pēc izmeklēšanas perioda beigām alumīnija piemaksa ir sarukusi. |
| --- | --- |

(144)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki pārtinēji apgalvoja, ka galīgie pasākumi būtu jāpiemēro minimālās importa cenas (“MIC”) veidā. Šīs personas ierosināja noteikt minimālo importa cenu tādā līmenī, kas atbilst ražotāja, kas ražo vienīgi AHF, nedaudz paaugstinātas rentablas cenas līmenim. Pēc uzklausīšanas, kurā piedalījās uzklausīšanas amatpersona, personas iesniedza papildu informāciju, apgalvojot, ka pēc izmeklēšanas perioda beigām alumīnija piemaksa ir sarukusi.

| (145) | Lai noteiktu, vai pastāv Savienības intereses, kā norādīts pamatregulas 21. panta 1. punktā, var ņemt vērā informāciju par periodu, kas seko izmeklēšanas periodam (10). Taču joprojām ir spēkā prasība, saskaņā ar kuru šādi dati ir jāpārbauda un tiem ir jāattiecas uz visu Savienības ražošanas nozari. Tā kā pieprasījums par MIC piemērošanu tika iesniegs tik vēlā procedūras posmā, Komisijai pietrūka laika, lai nosūtītu ieinteresētajām personām aptaujas anketas un organizētu pārbaužu apmeklējumus. Informāciju, ko iesniedza personas, kuras pieprasīja MIC piemērošanu, nevarēja pārbaudīt, un tā arī nebija attiecināma uz visu Savienības ražošanas nozari. Iesniegtā informācija norāda uz pārdošanas cenu palielinājumu, lai gan alumīnija piemaksa samazinās, tomēr Komisija nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus uz nepārbaudītu un nereprezentatīvu datu pamata. |
| --- | --- |

(145)

Lai noteiktu, vai pastāv Savienības intereses, kā norādīts pamatregulas 21. panta 1. punktā, var ņemt vērā informāciju par periodu, kas seko izmeklēšanas periodam (10). Taču joprojām ir spēkā prasība, saskaņā ar kuru šādi dati ir jāpārbauda un tiem ir jāattiecas uz visu Savienības ražošanas nozari. Tā kā pieprasījums par MIC piemērošanu tika iesniegs tik vēlā procedūras posmā, Komisijai pietrūka laika, lai nosūtītu ieinteresētajām personām aptaujas anketas un organizētu pārbaužu apmeklējumus. Informāciju, ko iesniedza personas, kuras pieprasīja MIC piemērošanu, nevarēja pārbaudīt, un tā arī nebija attiecināma uz visu Savienības ražošanas nozari. Iesniegtā informācija norāda uz pārdošanas cenu palielinājumu, lai gan alumīnija piemaksa samazinās, tomēr Komisija nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus uz nepārbaudītu un nereprezentatīvu datu pamata.

| (146) | Turklāt MIC līmenis būtu jāaprēķina, pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari, nevis tikai uz vienu Savienības ražotāju, kā to ierosināja lietotāji. Turklāt dati, kurus izmanto MIC aprēķināšanai, ir jāpārbauda, un, tā kā pieprasījums par MIC piemērošanu tika iesniegts tik vēlā procedūras posmā, Komisijai nebija iespējas ievākt un pārbaudīt vajadzīgos datus. Tāpēc ierosinātā MIC tika uzskatīta par neatbilstīgu. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt MIC līmenis būtu jāaprēķina, pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari, nevis tikai uz vienu Savienības ražotāju, kā to ierosināja lietotāji. Turklāt dati, kurus izmanto MIC aprēķināšanai, ir jāpārbauda, un, tā kā pieprasījums par MIC piemērošanu tika iesniegts tik vēlā procedūras posmā, Komisijai nebija iespējas ievākt un pārbaudīt vajadzīgos datus. Tāpēc ierosinātā MIC tika uzskatīta par neatbilstīgu.

| (147) | Pasākuma veida maiņa jebkurā gadījumā prasītu pilnīgu informācijas izpaušanu visām ieinteresētajām personām, jo citādi tiktu būtiski pārkāptas Savienības ražošanas nozares procesuālās tiesības. Tā kā šis apgalvojums tika izteikts tik vēlā izmeklēšanas posmā, Komisijai pietrūka vajadzīgā laika, lai izpaustu šo informāciju ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(147)

Pasākuma veida maiņa jebkurā gadījumā prasītu pilnīgu informācijas izpaušanu visām ieinteresētajām personām, jo citādi tiktu būtiski pārkāptas Savienības ražošanas nozares procesuālās tiesības. Tā kā šis apgalvojums tika izteikts tik vēlā izmeklēšanas posmā, Komisijai pietrūka vajadzīgā laika, lai izpaustu šo informāciju ieinteresētajām personām.

| (148) | Turklāt fakts, ka eksportētājs pārdod ražojumus Savienībā ar saistīta tirgotāja starpniecību, padara eksporta cenas par neuzticamām. |
| --- | --- |

(148)

Turklāt fakts, ka eksportētājs pārdod ražojumus Savienībā ar saistīta tirgotāja starpniecību, padara eksporta cenas par neuzticamām.

| (149) | Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka šajā konkrētajā lietā apstākļi nav tādi, kas ļautu piemērot MIC. |
| --- | --- |

(149)

Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka šajā konkrētajā lietā apstākļi nav tādi, kas ļautu piemērot MIC.

| (150) | Taču jāatzīmē, ka nosacījumu izpildes gadījumā pārtinējiem vēl ir iespēja pieprasīt starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(150)

Taču jāatzīmē, ka nosacījumu izpildes gadījumā pārtinējiem vēl ir iespēja pieprasīt starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (151) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, likme, kāda tiks noteikta šiem maksājumiem, ir šāda.









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Kaitējuma starpība
  (%) | Galīgais antidempinga maksājums
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievija | Ural Foil OJSC, Sverdlovsk
  region; OJSC Rusal Sayanal, Khakassia region – Rusal Group | 34,0 | 12,2 | 12,2 |
| Visi pārējie uzņēmumi | | | 12,2 |

(151)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, likme, kāda tiks noteikta šiem maksājumiem, ir šāda.

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Kaitējuma starpība

(%)

Galīgais antidempinga maksājums

(%)

Krievija

Ural Foil OJSC, Sverdlovsk
  region; OJSC Rusal Sayanal, Khakassia region – Rusal Group

34,0

12,2

12,2

Visi pārējie uzņēmumi

12,2

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (152) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, ir galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, ir galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

4.   Saistības

| (153) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Rusal Group piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(153)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Rusal Group piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (154) | Komisija rūpīgi izvērtēja piedāvājumu. Ir svarīgi atzīmēt, ka Rusal ir sarežģīti strukturēta uzņēmumu grupa ar vairāk nekā 40 ražotnēm 13 valstīs. Konkrēti – grupā ietilpst saistītais ražotājs Armēnijā (Armenal), kas ražo un pārdod attiecīgo izstrādājumu Savienībā. Ņemot vērā attiecības starp Krievijas ražotājiem eksportētājiem un Armenal, ir iespējams, ka šie uzņēmumi pārdos attiecīgo ražojumu vieniem un tiem pašiem patērētājiem vai patērētājiem, kuri ir saistīti ar vienu no šiem patērētājiem Savienībā. Tas rada lielu šķērskompensācijas risku. Turklāt Rusal Group darbojas, izmantojot ļoti sarežģītus pārdošanas kanālus, iesaistot saistītos tirgotājus un saistītos aģentus, kuri darbojas gan Krievijā, gan ārpus tās. Saistītais tirgotājs un saistītais aģents Savienībai pārdod arī citus ražojumus, un šie citi ražojumi faktiski veido lielāko daļu no saistītā ražotāja apgrozījuma. Šādos apstākļos nevar izslēgt iespēju, ka gan attiecīgais ražojums, gan citi ražojumi tiek pārdoti vieniem un tiem pašiem klientiem. Šādi darījumi radītu lielu šķērskompensācijas risku un jebkurā gadījumā saistību uzraudzību padarītu īpaši sarežģītu. |
| --- | --- |

(154)

Komisija rūpīgi izvērtēja piedāvājumu. Ir svarīgi atzīmēt, ka Rusal ir sarežģīti strukturēta uzņēmumu grupa ar vairāk nekā 40 ražotnēm 13 valstīs. Konkrēti – grupā ietilpst saistītais ražotājs Armēnijā (Armenal), kas ražo un pārdod attiecīgo izstrādājumu Savienībā. Ņemot vērā attiecības starp Krievijas ražotājiem eksportētājiem un Armenal, ir iespējams, ka šie uzņēmumi pārdos attiecīgo ražojumu vieniem un tiem pašiem patērētājiem vai patērētājiem, kuri ir saistīti ar vienu no šiem patērētājiem Savienībā. Tas rada lielu šķērskompensācijas risku. Turklāt Rusal Group darbojas, izmantojot ļoti sarežģītus pārdošanas kanālus, iesaistot saistītos tirgotājus un saistītos aģentus, kuri darbojas gan Krievijā, gan ārpus tās. Saistītais tirgotājs un saistītais aģents Savienībai pārdod arī citus ražojumus, un šie citi ražojumi faktiski veido lielāko daļu no saistītā ražotāja apgrozījuma. Šādos apstākļos nevar izslēgt iespēju, ka gan attiecīgais ražojums, gan citi ražojumi tiek pārdoti vieniem un tiem pašiem klientiem. Šādi darījumi radītu lielu šķērskompensācijas risku un jebkurā gadījumā saistību uzraudzību padarītu īpaši sarežģītu.

| (155) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka šādu saistību pieņemšana nebūtu praktiska, tāpēc saistību piedāvājums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(155)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka šādu saistību pieņemšana nebūtu praktiska, tāpēc saistību piedāvājums ir jānoraida.

| (156) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(156)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādas Krievijas izcelsmes alumīnija folijas importam, kas ir ne mazāk kā 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, tālāk neapstrādāta, tikai velmēta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 12,2 %.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1081, iekasē galīgi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1081 (2015. gada 3. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas izcelsmes alumīnija foliju importam (OV L 175, 4.7.2015., 14. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 925/2009 (2009. gada 24. septembris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā (OV L 262, 6.10.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) Nr. 973/2012 (2012. gada 22. oktobris), ar ko sāk izmeklēšanu par Padomes Regulā (EK) Nr. 925/2009 konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteiktu antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura notiek, importējot konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūdītu alumīnija foliju ruļļos ar platumu virs 650 mm, un ar ko nosaka šā importa reģistrēšanu (OV L 293, 23.10.2012., 28. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) Nr. 638/2013 (2013. gada 2. jūlijs), ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz Padomes Regulā (EK) Nr. 925/2009 konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga pasākumu iespējamu apiešanu, kura notiek, importējot konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūdītu alumīnija foliju ruļļos ar platumu virs 650 mm (OV L 184, 3.7.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importu (OV C 444, 12.12.2014., 13. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1928 (2015. gada 23. oktobris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importu (OV L 281, 27.10.2015., 16. lpp.).

7

(8)  Komisijas Regula (ES) Nr. 833/2012 (2012. gada 17. septembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas ruļļu importam (OV L 251, 18.9.2012., 29. lpp.).

8

(9)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 49, 21.2.2014., 7. lpp.).

9

(10)  Vispārējās tiesas 2011. gada 25. oktobra spriedums Lietā Nr. T-192/08. Starptautisks uzņēmums “Kazchrome AO”, 221. punkts.

10

Kazchrome AO

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/111

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/2386

(2015. gada 17. decembris),

ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu attiecina reģistrāciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. panta 5. punktu,

pēc dalībvalstu informēšanas,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2015. gada 17. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ražošanas apjoma Savienībā, Eiropas Komisija (“Komisija”), 2015. gada 30. aprīlī publicējot paziņojumu (2)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2015. gada 17. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ražošanas apjoma Savienībā, Eiropas Komisija (“Komisija”), 2015. gada 30. aprīlī publicējot paziņojumu (2)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu.

1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (2) | Reģistrācija attiecas uz ražojumu (“attiecīgais ražojums”), kas ir betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu un kuri ir izgatavoti no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, ātrgriezējtēraudu un silīcijmangāntēraudu), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, taču ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus; šie stieņi var būt ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citām deformācijām vai pēc velmēšanas liekti; paaugstinātas izturības pret nogurumu pamatīpašība ir spēja nesaplīstot izturēt atkārtotu spriegumu un, konkrētāk, spēja izturēt vairāk nekā 4,5 milj. noguruma ciklu, izmantojot sprieguma attiecību (min./maks.) 0,2 un sprieguma diapazonu, kas pārsniedz 150 MPa, ar izcelsmi ĶTR, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 un ex 7228 30 89. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai, un tie nav saistoši produkta klasifikācijai. |
| --- | --- |

(2)

Reģistrācija attiecas uz ražojumu (“attiecīgais ražojums”), kas ir betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu un kuri ir izgatavoti no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, ātrgriezējtēraudu un silīcijmangāntēraudu), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, taču ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus; šie stieņi var būt ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citām deformācijām vai pēc velmēšanas liekti; paaugstinātas izturības pret nogurumu pamatīpašība ir spēja nesaplīstot izturēt atkārtotu spriegumu un, konkrētāk, spēja izturēt vairāk nekā 4,5 milj. noguruma ciklu, izmantojot sprieguma attiecību (min./maks.) 0,2 un sprieguma diapazonu, kas pārsniedz 150 MPa, ar izcelsmi ĶTR, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 un ex 7228 30 89. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai, un tie nav saistoši produkta klasifikācijai.

2.   PIEPRASĪJUMS

| (3) | Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 19. novembrī iesniedza reģistrācijas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. Sūdzības iesniedzējs pieprasīja noteikt, ka uz attiecīgā ražojuma importu attiecina reģistrāciju, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzības iesniedzējs 2015. gada 19. novembrī iesniedza reģistrācijas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. Sūdzības iesniedzējs pieprasīja noteikt, ka uz attiecīgā ražojuma importu attiecina reģistrāciju, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus.

3.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

| (4) | Komisija atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai vēlāk šim importam varētu piemērot pasākumus. Uz attiecīgā ražojuma importu var attiecināt reģistrāciju, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. |
| --- | --- |

(4)

Komisija atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai vēlāk šim importam varētu piemērot pasākumus. Uz attiecīgā ražojuma importu var attiecināt reģistrāciju, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību.

| (5) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija esot pamatota, jo attiecīgā ražojuma tirdzniecība joprojām notiek par dempinga cenām, un ka importētāji ir zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina par dempinga praksi, kas īstenota ilgāku laikposmu un radījusi kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka Ķīnas imports radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka šāda importa apjoms esot ievērojami palielinājies pat pēc izmeklēšanas perioda beigām, un tas varētu būtiski mazināt antidempinga maksājuma koriģējošo ietekmi, ja šāds maksājums tiktu piemērots. |
| --- | --- |

(5)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija esot pamatota, jo attiecīgā ražojuma tirdzniecība joprojām notiek par dempinga cenām, un ka importētāji ir zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina par dempinga praksi, kas īstenota ilgāku laikposmu un radījusi kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka Ķīnas imports radot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka šāda importa apjoms esot ievērojami palielinājies pat pēc izmeklēšanas perioda beigām, un tas varētu būtiski mazināt antidempinga maksājuma koriģējošo ietekmi, ja šāds maksājums tiktu piemērots.

| (6) | Komisija uzskata, ka importētāji zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina tas, ka eksportētāji īsteno dempinga praksi. Šajā sakarā sūdzībā bija ietverti pietiekami pirmšķietami pierādījumi, un tie tika izklāstīti paziņojumā par šīs procedūras sākšanu (3). Sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā aprēķinātās dempinga starpības Ķīnas importam bija 20–30 %. Ņemot vērā iespējamo dempinga apjomu, ir pamatoti uzskatīt, ka importētāji zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina, kāda ir situācija. |
| --- | --- |

(6)

Komisija uzskata, ka importētāji zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina tas, ka eksportētāji īsteno dempinga praksi. Šajā sakarā sūdzībā bija ietverti pietiekami pirmšķietami pierādījumi, un tie tika izklāstīti paziņojumā par šīs procedūras sākšanu (3). Sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā aprēķinātās dempinga starpības Ķīnas importam bija 20–30 %. Ņemot vērā iespējamo dempinga apjomu, ir pamatoti uzskatīt, ka importētāji zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina, kāda ir situācija.

| (7) | Sūdzības iesniedzējs iesniedza sūdzības pierādījumus par normālo vērtību, kas balstīta uz Kataras un Apvienoto Arābu Emirātu ražotāju cenu noteikšanas informāciju. Pierādījumi par dempingu balstīti uz šādi noteiktu normālo vērtību salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī), kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību. Ķīnas eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu piedāvājumiem, kas iesniegti par Ķīnas eksporta pārdošanas darījumiem uz Savienību. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs iesniedza sūdzības pierādījumus par normālo vērtību, kas balstīta uz Kataras un Apvienoto Arābu Emirātu ražotāju cenu noteikšanas informāciju. Pierādījumi par dempingu balstīti uz šādi noteiktu normālo vērtību salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī), kad attiecīgo ražojumu pārdod eksportam uz Savienību. Ķīnas eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu piedāvājumiem, kas iesniegti par Ķīnas eksporta pārdošanas darījumiem uz Savienību.

| (8) | Turklāt sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā un reģistrācijas pieprasījumā ir sniedzis pietiekamus pierādījumus, kuri bija aplūkoti citu iestāžu nesenajās izmeklēšanās un kuros aprakstīta Ķīnas eksportētāju dempinga prakse, un šos pierādījumus importētāji pirmšķietami nevarēja neievērot vai tos nebūtu vajadzējis neievērot. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā un reģistrācijas pieprasījumā ir sniedzis pietiekamus pierādījumus, kuri bija aplūkoti citu iestāžu nesenajās izmeklēšanās un kuros aprakstīta Ķīnas eksportētāju dempinga prakse, un šos pierādījumus importētāji pirmšķietami nevarēja neievērot vai tos nebūtu vajadzējis neievērot.

| (9) | Komisija ir konstatējusi, ka kopš procedūras sākšanas 2015. gada maijā, salīdzinot importa apjomus laikposmā no 2014. gada aprīļa līdz 2015. gada martam (t. i., izmeklēšanas periodā) ar laikposmu no 2015. gada aprīļa līdz decembrim (t. i., periodā pēc procedūras sākšanas), novērots vēl lielāks importa apjomu pieaugums – par aptuveni 38 %. Tas liecina, ka Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports pēc pašreizējās izmeklēšanas sākšanas ir būtiski pieaudzis. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ir konstatējusi, ka kopš procedūras sākšanas 2015. gada maijā, salīdzinot importa apjomus laikposmā no 2014. gada aprīļa līdz 2015. gada martam (t. i., izmeklēšanas periodā) ar laikposmu no 2015. gada aprīļa līdz decembrim (t. i., periodā pēc procedūras sākšanas), novērots vēl lielāks importa apjomu pieaugums – par aptuveni 38 %. Tas liecina, ka Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports pēc pašreizējās izmeklēšanas sākšanas ir būtiski pieaudzis.

| (10) | Sūdzībā un reģistrācijas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs arī iekļāva pirmšķietamus pierādījumus par importa pārdošanas cenu lejupvērsto tendenci. Publiski pieejami Eurostat dati liecina, ka ĶTR izcelsmes importa cenas ir samazinājušās no EUR 431/t izmeklēšanas periodā līdz EUR 401/t laikposmā pēc izmeklēšanas perioda. Tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka Ķīnas importētāji zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina tas, ka tiek īstenota dempinga prakse. |
| --- | --- |

(10)

Sūdzībā un reģistrācijas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs arī iekļāva pirmšķietamus pierādījumus par importa pārdošanas cenu lejupvērsto tendenci. Publiski pieejami Eurostat dati liecina, ka ĶTR izcelsmes importa cenas ir samazinājušās no EUR 431/t izmeklēšanas periodā līdz EUR 401/t laikposmā pēc izmeklēšanas perioda. Tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka Ķīnas importētāji zinājuši vai viņiem būtu bijis jāzina tas, ka tiek īstenota dempinga prakse.

| (11) | Turklāt sūdzībā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi par to, ka tiek izraisīts kaitējums. Izmeklēšanā sniegtajos apsvērumos, tostarp reģistrācijas pieprasījumā, ir pierādījumi par to, ka minētais importa pieaugums izraisīs papildu kaitējumu. Laika aspekts, importa apjoma par dempinga cenām pieaugums un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse varētu nopietni apdraudēt galīgo antidempinga maksājumu koriģējošo ietekmi, ja vien šādus maksājumus nepiemērotu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, ņemot vērā pašreizējās procedūras sākšanu un Ķīnas importa cenu un apjomu tendences saistībā ar to, ir pamatoti uzskatīt, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms pirms iespējamas pagaidu pasākumu pieņemšanas var vēl vairāk palielināties un importētāji var strauji veidot krājumus. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt sūdzībā ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi par to, ka tiek izraisīts kaitējums. Izmeklēšanā sniegtajos apsvērumos, tostarp reģistrācijas pieprasījumā, ir pierādījumi par to, ka minētais importa pieaugums izraisīs papildu kaitējumu. Laika aspekts, importa apjoma par dempinga cenām pieaugums un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse varētu nopietni apdraudēt galīgo antidempinga maksājumu koriģējošo ietekmi, ja vien šādus maksājumus nepiemērotu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, ņemot vērā pašreizējās procedūras sākšanu un Ķīnas importa cenu un apjomu tendences saistībā ar to, ir pamatoti uzskatīt, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms pirms iespējamas pagaidu pasākumu pieņemšanas var vēl vairāk palielināties un importētāji var strauji veidot krājumus.

4.   PROCEDŪRA

| (12) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pietiekamus pirmšķietamus pierādījumus, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu uz attiecīgā ražojuma importu attiecinātu reģistrāciju. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pietiekamus pirmšķietamus pierādījumus, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu uz attiecīgā ražojuma importu attiecinātu reģistrāciju.

| (13) | Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(13)

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

5.   REĢISTRĀCIJA

| (14) | Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka uz attiecīgā ražojuma importu būtu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti antidempinga maksājumi, šos maksājumus par reģistrēto importu saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu varētu iekasēt ar atpakaļejošu spēku, ja izpildīti vajadzīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka uz attiecīgā ražojuma importu būtu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti antidempinga maksājumi, šos maksājumus par reģistrēto importu saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu varētu iekasēt ar atpakaļejošu spēku, ja izpildīti vajadzīgie nosacījumi.

| (15) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā lēš, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība Ķīnai ir aptuveni 20–30 % un mērķa cenu samazinājuma starpība – 15–30 %. Nākotnes iespējamo saistību aplēstā summa ir noteikta cenu samazinājuma starpības līmenī, kas aplēsts, pamatojoties uz sūdzību, t. i., 15–30 % ad valorem no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(15)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā lēš, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība Ķīnai ir aptuveni 20–30 % un mērķa cenu samazinājuma starpība – 15–30 %. Nākotnes iespējamo saistību aplēstā summa ir noteikta cenu samazinājuma starpības līmenī, kas aplēsts, pamatojoties uz sūdzību, t. i., 15–30 % ad valorem no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības.

6.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (16) | Šajā reģistrācijā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (4), |
| --- | --- |

(16)

Šajā reģistrācijā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 14. panta 5. punktu attiecīgi rīkoties, lai reģistrētu Savienībā importētos betona stiegrojuma stieņus no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu un kuri ir izgatavoti no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, ātrgriezējtēraudu un silīcijmangāntēraudu), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādātus, taču ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus; šie stieņi var būt ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citām deformācijām vai pēc velmēšanas liekti; paaugstinātas izturības pret nogurumu pamatīpašība ir spēja nesaplīstot izturēt atkārtotu spriegumu un, konkrētāk, spēja izturēt vairāk nekā 4,5 milj. noguruma ciklu, izmantojot sprieguma attiecību (min./maks.) 0,2 un sprieguma diapazonu, kas pārsniedz 150 MPa, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 un ex 7228 30 89 (Taric kodi 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010, 7228308910).

Reģistrāciju beidz, kad pagājuši deviņi mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Visas ieinteresētās personas ir aicinātas 20 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas rakstiski paziņot viedokli, sniegt pierādījumus, kas to pamato, vai pieprasīt uzklausīšanu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 143, 30.4.2015., 12. lpp.

2

(3)  OV C 143, 30.4.2015., 12. lpp. (paziņojuma par procedūras sākšanu 3. sadaļa).

3

(4)  Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

4

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/114

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2387

(2015. gada 17. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 90,9 |
| TR | 117,9 |
| ZZ | 148,3 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 135,9 |
| 0709 93 10 | MA | 55,7 |
| TR | 155,4 |
| ZZ | 105,6 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 64,7 |
| TR | 58,4 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 57,4 |
| 0805 20 10 | MA | 74,3 |
| ZZ | 74,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | TR | 89,2 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 10 80 | CA | 151,7 |
| CL | 82,8 |
| US | 157,8 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 30 90 | CN | 63,2 |
| TR | 128,4 |
| ZZ | 95,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

236,2

MA

90,9

TR

117,9

ZZ

148,3

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

150,0

ZZ

135,9

0709 93 10

MA

55,7

TR

155,4

ZZ

105,6

0805 10 20

EG

57,7

MA

64,7

TR

58,4

ZA

48,6

ZZ

57,4

0805 20 10

MA

74,3

ZZ

74,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

68,9

ZZ

89,5

0805 50 10

TR

89,2

ZZ

89,2

0808 10 80

CA

151,7

CL

82,8

US

157,8

ZA

141,1

ZZ

133,4

0808 30 90

CN

63,2

TR

128,4

ZZ

95,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/116

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2388

(2015. gada 17. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 533/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,620748 | — |
| 09.4068 | 0,36049 | — |
| 09.4069 | 0,18172 | — |
| 09.4070 | — | 1 335 750 |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4067

1,620748

—

09.4068

0,36049

—

09.4069

0,18172

—

09.4070

—

1 335 750

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/119

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2389

(2015. gada 17. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, kad atver un pārvalda noteiktas Kopienas muitas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozarē (OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.):

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,16909 | — |
| 09.4411 | 0,171057 | — |
| 09.4412 | 0,177304 | — |
| 09.4420 | 0,192789 | — |
| 09.4421 | — | 175 000 |
| 09.4422 | 0,192789 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4410

0,16909

—

09.4411

0,171057

—

09.4412

0,177304

—

09.4420

0,192789

—

09.4421

—

175 000

09.4422

0,192789

—

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/122

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2390

(2015. gada 17. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2078, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 63. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,579121 |
| 09.4274 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

09.4273

2,579121

09.4274

—

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/124 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/124

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2391

(2015. gada 17. decembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kuras olu un olu albumīna nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 539/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 539/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2015. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 539/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu olu un olu albumīna nozarē (OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (ekvivalents – olas čaumalā kilogramos) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4401 | 2 690 000 |
| 09.4402 | 9 666 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(ekvivalents – olas čaumalā kilogramos)

09.4015

108 000 000

09.4401

2 690 000

09.4402

9 666 000

---

DIREKTĪVAS

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/126

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA (ES) 2015/2392

(2015. gada 17. decembris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 attiecībā uz ziņošanu kompetentajām iestādēm par faktiskajiem vai iespējamajiem minētās regulas pārkāpumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1) un jo īpaši tās 32. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Personas, kas kompetentajām iestādēm ziņo par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem (ziņotāji), var iesniegt jaunu informāciju kompetentajām iestādēm un palīdzēt tām atklāt un noteikt sankcijas par tirgus ļaunprātīgas izmantošanas pārkāpumiem. Tomēr no ziņošanas par pārkāpumiem var atturēt bailes no atriebības, diskriminācijas vai personas datu izpaušanas. Tādēļ ir vajadzīgi atbilstoši pasākumi attiecībā uz ziņošanu, lai nodrošinātu ziņotāju un apsūdzēto personu vispārējo aizsardzību un pamattiesību ievērošanu. Personas, kas apzināti kompetentajām iestādēm iesniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, nebūtu jāuzskata par ziņotājiem, un tādējādi tām nebūtu jānodrošina aizsardzības mehānismi. |
| --- | --- |

(1)

Personas, kas kompetentajām iestādēm ziņo par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem (ziņotāji), var iesniegt jaunu informāciju kompetentajām iestādēm un palīdzēt tām atklāt un noteikt sankcijas par tirgus ļaunprātīgas izmantošanas pārkāpumiem. Tomēr no ziņošanas par pārkāpumiem var atturēt bailes no atriebības, diskriminācijas vai personas datu izpaušanas. Tādēļ ir vajadzīgi atbilstoši pasākumi attiecībā uz ziņošanu, lai nodrošinātu ziņotāju un apsūdzēto personu vispārējo aizsardzību un pamattiesību ievērošanu. Personas, kas apzināti kompetentajām iestādēm iesniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, nebūtu jāuzskata par ziņotājiem, un tādējādi tām nebūtu jānodrošina aizsardzības mehānismi.

| (2) | Kompetentajām iestādēm būtu jāatļauj anonīma ziņošana, un šīs direktīvas aizsardzības mehānismi būtu jāpiemēro arī tad, ja anonīms ziņotājs nolemtu savu identitāti kompetentajai iestādei atklāt vēlāk. Ziņotājiem vajadzētu būt brīviem ziņot, vai nu izmantojot iekšējās procedūras, ja tādas ir, vai tieši kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

(2)

Kompetentajām iestādēm būtu jāatļauj anonīma ziņošana, un šīs direktīvas aizsardzības mehānismi būtu jāpiemēro arī tad, ja anonīms ziņotājs nolemtu savu identitāti kompetentajai iestādei atklāt vēlāk. Ziņotājiem vajadzētu būt brīviem ziņot, vai nu izmantojot iekšējās procedūras, ja tādas ir, vai tieši kompetentajai iestādei.

| (3) | Lai izskatītu ziņojumus par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem un nodrošinātu saziņu ar ziņojošām personām, kā arī pienācīgi veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz ziņojumu, būtu vajadzīgi īpaši norīkoti kompetento iestāžu darbinieki, kas ir profesionāli apmācīti, tostarp piemērojamo datu aizsardzības noteikumu jomā. |
| --- | --- |

(3)

Lai izskatītu ziņojumus par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem un nodrošinātu saziņu ar ziņojošām personām, kā arī pienācīgi veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz ziņojumu, būtu vajadzīgi īpaši norīkoti kompetento iestāžu darbinieki, kas ir profesionāli apmācīti, tostarp piemērojamo datu aizsardzības noteikumu jomā.

| (4) | Personām, kuras vēlas ziņot par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem, vajadzētu būt iespējai pieņemt informētu lēmumu par to, vai, kā un kad iesniegt ziņojumu. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpublisko un jādara viegli pieejama informācija par pieejamajiem saziņas kanāliem ar kompetentajām iestādēm, par piemērojamām procedūrām un par īpaši norīkotajiem tās iestādes darbiniekiem, kas apstrādā ziņojumus par pārkāpumiem. Visai informācijai saistībā ar ziņojumiem par pārkāpumiem vajadzētu būt pārredzamai, viegli saprotamai un ticamai, lai veicinātu un netraucētu ziņošanu par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(4)

Personām, kuras vēlas ziņot par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem, vajadzētu būt iespējai pieņemt informētu lēmumu par to, vai, kā un kad iesniegt ziņojumu. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpublisko un jādara viegli pieejama informācija par pieejamajiem saziņas kanāliem ar kompetentajām iestādēm, par piemērojamām procedūrām un par īpaši norīkotajiem tās iestādes darbiniekiem, kas apstrādā ziņojumus par pārkāpumiem. Visai informācijai saistībā ar ziņojumiem par pārkāpumiem vajadzētu būt pārredzamai, viegli saprotamai un ticamai, lai veicinātu un netraucētu ziņošanu par pārkāpumiem.

| (5) | Lai nodrošinātu efektīvu saziņu ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem, ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes ieviestu un izmantotu dažādus saziņas kanālus, kuriem vajadzētu būt lietotājdraudzīgiem un izmantojamiem rakstiskai un mutiskai, kā arī elektroniskai un neelektroniskai saziņai. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu efektīvu saziņu ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem, ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes ieviestu un izmantotu dažādus saziņas kanālus, kuriem vajadzētu būt lietotājdraudzīgiem un izmantojamiem rakstiskai un mutiskai, kā arī elektroniskai un neelektroniskai saziņai.

| (6) | Ir svarīgi, lai procedūras to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu, neatkarīgi no to darba attiecību rakstura un no tā, vai tie būtu algoti darbinieki vai ne, un kas ziņo par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem vai tiek apsūdzēti tajos, aizsargātu šādas personas pret atriebību, diskrimināciju vai cita veida tiešu vai netiešu netaisnīgu attieksmi. Atkarībā no apstākļiem netaisnīga attieksme var izpausties ļoti dažādos veidos. Tādējādi atsevišķi gadījumi ir jāizvērtē, izmantojot strīdu izšķiršanas noteikumus vai tiesu procedūras, kas pieejamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(6)

Ir svarīgi, lai procedūras to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu, neatkarīgi no to darba attiecību rakstura un no tā, vai tie būtu algoti darbinieki vai ne, un kas ziņo par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem vai tiek apsūdzēti tajos, aizsargātu šādas personas pret atriebību, diskrimināciju vai cita veida tiešu vai netiešu netaisnīgu attieksmi. Atkarībā no apstākļiem netaisnīga attieksme var izpausties ļoti dažādos veidos. Tādējādi atsevišķi gadījumi ir jāizvērtē, izmantojot strīdu izšķiršanas noteikumus vai tiesu procedūras, kas pieejamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (7) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai kompetentās iestādes būtu ieviesušas atbilstīgas aizsardzības procedūras, lai apstrādātu ziņojumus par pārkāpumiem un to personu personas datus, par kurām tiek ziņots. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, lai visu ziņojošo personu un to personu, par kurām tiek ziņots, identitāte tiktu aizsargāta visos procedūras posmos. Šim pienākumam nebūtu jāskar informācijas izpaušanas pienākuma vajadzība un samērīgums, ja šāda prasība ir noteikta Savienības vai valsts tiesību aktos, un uz to būtu jāattiecina attiecīgie aizsardzības pasākumi saskaņā ar šiem tiesību aktiem, tostarp saistībā ar izmeklēšanu vai tiesvedību vai lai aizsargātu citu personu brīvību, tostarp tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai kompetentās iestādes būtu ieviesušas atbilstīgas aizsardzības procedūras, lai apstrādātu ziņojumus par pārkāpumiem un to personu personas datus, par kurām tiek ziņots. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, lai visu ziņojošo personu un to personu, par kurām tiek ziņots, identitāte tiktu aizsargāta visos procedūras posmos. Šim pienākumam nebūtu jāskar informācijas izpaušanas pienākuma vajadzība un samērīgums, ja šāda prasība ir noteikta Savienības vai valsts tiesību aktos, un uz to būtu jāattiecina attiecīgie aizsardzības pasākumi saskaņā ar šiem tiesību aktiem, tostarp saistībā ar izmeklēšanu vai tiesvedību vai lai aizsargātu citu personu brīvību, tostarp tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību.

| (8) | Ir ļoti svarīgi un nepieciešami, lai kompetentās iestādes īpaši norīkotie darbinieki un tie kompetentās iestādes darbinieki, kas saņem piekļuvi informācijai, ko kompetentajai iestādei ir sniegusi ziņojošā persona, ievērotu dienesta noslēpumu un konfidencialitāti, pārsūtot datus gan kompetentās iestādes ietvaros, gan ārpus tās, tostarp gadījumā, ja kompetentā iestāde sāk izmeklēšanu vai izpēti, vai turpmākas izpildes darbības saistībā ar ziņojumu par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ir ļoti svarīgi un nepieciešami, lai kompetentās iestādes īpaši norīkotie darbinieki un tie kompetentās iestādes darbinieki, kas saņem piekļuvi informācijai, ko kompetentajai iestādei ir sniegusi ziņojošā persona, ievērotu dienesta noslēpumu un konfidencialitāti, pārsūtot datus gan kompetentās iestādes ietvaros, gan ārpus tās, tostarp gadījumā, ja kompetentā iestāde sāk izmeklēšanu vai izpēti, vai turpmākas izpildes darbības saistībā ar ziņojumu par pārkāpumiem.

| (9) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek atbilstīgi uzskaitīti visi ziņojumi par pārkāpumiem, ka katrs ziņojums ir pieejams kompetentajā iestādē un ka ziņojumā sniegtā informācija var tikt vajadzības gadījumā izmantota izpildes darbības veikšanai kā pierādījums. Dalībvalstīm būtu jānodrošina saderība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (2) un valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek atbilstīgi uzskaitīti visi ziņojumi par pārkāpumiem, ka katrs ziņojums ir pieejams kompetentajā iestādē un ka ziņojumā sniegtā informācija var tikt vajadzības gadījumā izmantota izpildes darbības veikšanai kā pierādījums. Dalībvalstīm būtu jānodrošina saderība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (2) un valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK.

| (10) | Ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, personas datu aizsardzībai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērstu netaisnīgu attieksmi vai kaitējumu reputācijai sakarā ar personas datu izpaušanu, jo īpaši datu izpaušanu, kas atklāj attiecīgās personas identitāti. Tādējādi papildus valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK, kompetentajām iestādēm būtu jāievieš atbilstošas datu aizsardzības procedūras, kas ir konkrēti saistītas ar ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, aizsardzību; šajās procedūrās būtu kompetentās iestādes ietvaros jāietver droša sistēma, kurai būtu ierobežotas piekļuves tiesības tikai pilnvarotiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(10)

Ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, personas datu aizsardzībai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērstu netaisnīgu attieksmi vai kaitējumu reputācijai sakarā ar personas datu izpaušanu, jo īpaši datu izpaušanu, kas atklāj attiecīgās personas identitāti. Tādējādi papildus valsts tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, ar kuriem transponē Direktīvu 95/46/EK, kompetentajām iestādēm būtu jāievieš atbilstošas datu aizsardzības procedūras, kas ir konkrēti saistītas ar ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, aizsardzību; šajās procedūrās būtu kompetentās iestādes ietvaros jāietver droša sistēma, kurai būtu ierobežotas piekļuves tiesības tikai pilnvarotiem darbiniekiem.

| (11) | Lai novērtētu ziņojumu par pārkāpumiem un veiktu nepieciešamās izmeklēšanas un izpildes darbības, varētu būt vajadzīgs, lai kompetentā iestāde nosūtītu personas datus, kas ir saistīti ar ziņojumiem par pārkāpumiem. Pārsūtot datus kompetentās iestādes ietvaros vai trešām personām, kompetentajām iestādēm vajadzētu saskaņā ar valsts tiesību aktiem ievērot konfidencialitāti, cik vien tas iespējams. |
| --- | --- |

(11)

Lai novērtētu ziņojumu par pārkāpumiem un veiktu nepieciešamās izmeklēšanas un izpildes darbības, varētu būt vajadzīgs, lai kompetentā iestāde nosūtītu personas datus, kas ir saistīti ar ziņojumiem par pārkāpumiem. Pārsūtot datus kompetentās iestādes ietvaros vai trešām personām, kompetentajām iestādēm vajadzētu saskaņā ar valsts tiesību aktiem ievērot konfidencialitāti, cik vien tas iespējams.

| (12) | Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumā apsūdzētās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības būtu jāaizsargā, lai novērstu kaitējumu reputācijai vai citas negatīvas sekas. Turklāt tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem būtu pilnībā jāievēro visos pēc ziņojuma veiktās procedūras posmos. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību, tostarp tiesības uz lietas materiālu pieejamību, tiesības tikt uzklausītai un tiesības uz efektīvu piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pret lēmumu par personu, par kuru tiek ziņots, saskaņā ar piemērojamām procedūrām, kas noteiktas valsts tiesību aktos saistībā ar izmeklēšanu vai turpmāku tiesvedību. |
| --- | --- |

(12)

Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumā apsūdzētās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības būtu jāaizsargā, lai novērstu kaitējumu reputācijai vai citas negatīvas sekas. Turklāt tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem būtu pilnībā jāievēro visos pēc ziņojuma veiktās procedūras posmos. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību, tostarp tiesības uz lietas materiālu pieejamību, tiesības tikt uzklausītai un tiesības uz efektīvu piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pret lēmumu par personu, par kuru tiek ziņots, saskaņā ar piemērojamām procedūrām, kas noteiktas valsts tiesību aktos saistībā ar izmeklēšanu vai turpmāku tiesvedību.

| (13) | Regulārai un vismaz reizi divos gados veiktai kompetento iestāžu procedūru pārskatīšanai būtu jānodrošina, ka šīs procedūras ir atbilstīgas un progresīvas, tādējādi atbilstot to mērķim. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai kompetentās iestādes izvērtētu savu pieredzi un dalītos pieredzē un paraugpraksē ar citām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Regulārai un vismaz reizi divos gados veiktai kompetento iestāžu procedūru pārskatīšanai būtu jānodrošina, ka šīs procedūras ir atbilstīgas un progresīvas, tādējādi atbilstot to mērķim. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai kompetentās iestādes izvērtētu savu pieredzi un dalītos pieredzē un paraugpraksē ar citām kompetentajām iestādēm.

| (14) | Ņemot vērā, ka detalizēti noteikumi par ziņotāju aizsardzību dalībvalstīm vēl vairāk sarežģītu uzdevumu nodrošināt saskanību un darbības atbilstību to valsts sistēmām, tostarp administratīvā, procedūru un institucionālā jomā, ir vajadzīga zināma elastība attiecībā uz īstenošanas aktu. Šāda elastība vislabāk būtu panākama ar direktīvu, nevis regulu, tāpēc direktīva šķiet vispiemērotākais instruments, lai dalībvalstis režīmu ziņošanai par pārkāpumiem varētu efektīvi pielāgot savām valsts sistēmām, tostarp iestāžu sistēmai. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā, ka detalizēti noteikumi par ziņotāju aizsardzību dalībvalstīm vēl vairāk sarežģītu uzdevumu nodrošināt saskanību un darbības atbilstību to valsts sistēmām, tostarp administratīvā, procedūru un institucionālā jomā, ir vajadzīga zināma elastība attiecībā uz īstenošanas aktu. Šāda elastība vislabāk būtu panākama ar direktīvu, nevis regulu, tāpēc direktīva šķiet vispiemērotākais instruments, lai dalībvalstis režīmu ziņošanai par pārkāpumiem varētu efektīvi pielāgot savām valsts sistēmām, tostarp iestāžu sistēmai.

| (15) | Ņemot vērā to, ka Regulu (ES) Nr. 596/2014 sāk piemērot no 2016. gada 3. jūlija, ir lietderīgi, lai dalībvalstis transponētu un piemērotu ar šo direktīvu saistītos noteikumus no 2016. gada 3. jūlija. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, ka Regulu (ES) Nr. 596/2014 sāk piemērot no 2016. gada 3. jūlija, ir lietderīgi, lai dalībvalstis transponētu un piemērotu ar šo direktīvu saistītos noteikumus no 2016. gada 3. jūlija.

| (16) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu paredz noteikumus, kuros precizē Regulas (ES) Nr. 596/2014 32. panta 1. punktā izklāstītās procedūras, tostarp ziņošanas kārtību un ziņojumu pēcpasākumu kārtību, kā arī pasākumus saskaņā ar darba līgumu strādājošo personu aizsardzībai un pasākumus personas datu aizsardzībai.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ziņojošā persona” ir persona, kas kompetentajai iestādei ziņo par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem; |
| --- | --- |

1)

“ziņojošā persona” ir persona, kas kompetentajai iestādei ziņo par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem;

| 2) | “persona, par kuru tiek ziņots” ir persona, kuru ziņojošā persona apsūdz tajā, ka tā ir veikusi vai gatavojas veikt Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumu; |
| --- | --- |

2)

“persona, par kuru tiek ziņots” ir persona, kuru ziņojošā persona apsūdz tajā, ka tā ir veikusi vai gatavojas veikt Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumu;

| 3) | “ziņojums par pārkāpumu” ir ziņojums, ko kompetentajai iestādei iesniedz ziņojošā persona, par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem. |
| --- | --- |

3)

“ziņojums par pārkāpumu” ir ziņojums, ko kompetentajai iestādei iesniedz ziņojošā persona, par faktiskiem vai iespējamiem Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem.

II NODAĻA

PROCEDŪRAS, LAI SAŅEMTU ZIŅOJUMUS PAR PĀRKĀPUMIEM UN VEIKTU TURPMĀKOS PASĀKUMUS ATTIECĪBĀ UZ TIEM

3. pants

Īpaši norīkoti darbinieki

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir darbinieki, kas ir īpaši norīkoti apstrādāt ziņojumus par pārkāpumiem (“īpaši norīkoti darbinieki”). Īpaši norīkotus darbiniekus apmāca apstrādāt ziņojumus par pārkāpumiem.

2.   Īpaši norīkoti darbinieki veic šādas funkcijas:

| a) | visām ieinteresētajām personām sniedz informāciju par procedūrām attiecībā uz ziņošanu par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

a)

visām ieinteresētajām personām sniedz informāciju par procedūrām attiecībā uz ziņošanu par pārkāpumiem;

| b) | saņem ziņojumus par pārkāpumiem un veic turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem; |
| --- | --- |

b)

saņem ziņojumus par pārkāpumiem un veic turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem;

| c) | uztur kontaktus ar ziņojošo personu, ja tā ir izpaudusi savu identitāti. |
| --- | --- |

c)

uztur kontaktus ar ziņojošo personu, ja tā ir izpaudusi savu identitāti.

4. pants

Informācija attiecībā uz ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz tiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes savās tīmekļa vietnēs atsevišķā, viegli identificējamā un pieejamā iedaļā publicē 2. punktā izklāstīto informāciju attiecībā uz ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā informācijā iekļauj visus šādus datus:

| a) | saziņas kanāli, lai saņemtu ziņojumus par pārkāpumiem un veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem un lai sazinātos ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem saskaņā ar 6. panta 1. punktu, tostarp:






  1) | tālruņa numuri, norādot, vai, izmantojot šīs tālruņa līnijas, sarunas tiek ierakstītas vai ne; |
| --- | --- | --- |

a)

saziņas kanāli, lai saņemtu ziņojumus par pārkāpumiem un veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem un lai sazinātos ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem saskaņā ar 6. panta 1. punktu, tostarp:

1)

tālruņa numuri, norādot, vai, izmantojot šīs tālruņa līnijas, sarunas tiek ierakstītas vai ne;

| 2) | īpašas pasta un elektroniskā pasta adreses, kas ir drošas un nodrošina konfidencialitāti, lai sazinātos ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

2)

īpašas pasta un elektroniskā pasta adreses, kas ir drošas un nodrošina konfidencialitāti, lai sazinātos ar īpaši norīkotajiem darbiniekiem;

| b) | šīs direktīvas 5. pantā minētās procedūras, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 5. pantā minētās procedūras, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem;

| c) | konfidencialitātes režīms, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem saskaņā ar 5. pantā minētajām procedūrām, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

c)

konfidencialitātes režīms, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem saskaņā ar 5. pantā minētajām procedūrām, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem;

| d) | procedūras to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu; |
| --- | --- |

d)

procedūras to personu aizsardzībai, kas strādā saskaņā ar darba līgumu;

| e) | paziņojums, kurā ir skaidri norādīts, ka personas, kas kompetentajai iestādei dara pieejamu informāciju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, netiek uzskatītas par personām, kas būtu pārkāpušas kādu informācijas izpaušanas ierobežojumu, kas paredzēts līgumā vai kādā normatīvo vai administratīvo aktu noteikumā, un tās nesauc ne pie kāda veida atbildības saistībā ar šādu informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

e)

paziņojums, kurā ir skaidri norādīts, ka personas, kas kompetentajai iestādei dara pieejamu informāciju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, netiek uzskatītas par personām, kas būtu pārkāpušas kādu informācijas izpaušanas ierobežojumu, kas paredzēts līgumā vai kādā normatīvo vai administratīvo aktu noteikumā, un tās nesauc ne pie kāda veida atbildības saistībā ar šādu informācijas izpaušanu.

3.   Kompetentās iestādes var savās tīmekļa vietnēs publicēt sīkāku informāciju par 2. punktā izklāstīto ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz tiem.

5. pants

Procedūras, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem

1.   Šīs direktīvas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās procedūrās, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem, skaidri norāda visu šādu informāciju:

| a) | ziņojumus par pārkāpumiem var iesniegt arī anonīmi; |
| --- | --- |

a)

ziņojumus par pārkāpumiem var iesniegt arī anonīmi;

| b) | veids, kādā kompetentā iestāde var pieprasīt ziņojošajai personai precizēt iesniegto informācijai vai sniegt papildu informāciju, kas ziņojošajai personai ir pieejama; |
| --- | --- |

b)

veids, kādā kompetentā iestāde var pieprasīt ziņojošajai personai precizēt iesniegto informācijai vai sniegt papildu informāciju, kas ziņojošajai personai ir pieejama;

| c) | kādu atsauksmes veidu, saturu un termiņu ziņojošā persona var sagaidīt pēc ziņojuma iesniegšanas attiecībā uz rezultātu ziņojumam par pārkāpumu; |
| --- | --- |

c)

kādu atsauksmes veidu, saturu un termiņu ziņojošā persona var sagaidīt pēc ziņojuma iesniegšanas attiecībā uz rezultātu ziņojumam par pārkāpumu;

| d) | konfidencialitātes režīms, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem, tostarp detalizēts apraksts par apstākļiem, kādos ziņojošās personas konfidenciālie dati var tikt izpausti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 27., 28. un 29. pantu. |
| --- | --- |

d)

konfidencialitātes režīms, ko piemēro ziņojumiem par pārkāpumiem, tostarp detalizēts apraksts par apstākļiem, kādos ziņojošās personas konfidenciālie dati var tikt izpausti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 27., 28. un 29. pantu.

2.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā detalizētajā aprakstā nodrošina, ka ziņojošā persona ir informēta par ārkārtas gadījumiem, kad datu konfidencialitāte var netikt nodrošināta, tostarp gadījumiem, kad datu izpaušana ir vajadzīgs un samērīgs pienākums, kas ir paredzēts Savienības vai valsts tiesību aktos saistībā ar izmeklēšanu vai turpmāku tiesvedību vai lai aizsargātu citu personu brīvību, tostarp tās personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību, un katrā gadījumā tam piemēro attiecīgus aizsardzības pasākumus saskaņā ar šādiem tiesību aktiem.

6. pants

Īpaši saziņas kanāli

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes ievieš neatkarīgus un autonomus saziņas kanālus, kas ir gan droši, gan nodrošina konfidencialitāti, lai saņemtu ziņojumus par pārkāpumiem un veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem (“īpaši saziņas kanāli”).

2.   Īpašus saziņas kanālus uzskata par neatkarīgiem un autonomiem ar noteikumu, ka tie atbilst visiem šādiem kritērijiem:

| a) | tie ir nošķirti no kompetentās iestādes vispārējas saziņas kanāliem, tostarp tādiem kanāliem, kurus kompetentā iestāde savas ikdienišķās darbības nolūkos izmanto iekšējai saziņai un saziņai ar trešām personām; |
| --- | --- |

a)

tie ir nošķirti no kompetentās iestādes vispārējas saziņas kanāliem, tostarp tādiem kanāliem, kurus kompetentā iestāde savas ikdienišķās darbības nolūkos izmanto iekšējai saziņai un saziņai ar trešām personām;

| b) | tos izstrādā, uzstāda un izmanto tādā veidā, lai nodrošinātu informācijas pilnīgumu, integritāti un konfidencialitāti un novērstu to kompetentās iestādes darbinieku piekļuvi, kuri nav tai pilnvaroti; |
| --- | --- |

b)

tos izstrādā, uzstāda un izmanto tādā veidā, lai nodrošinātu informācijas pilnīgumu, integritāti un konfidencialitāti un novērstu to kompetentās iestādes darbinieku piekļuvi, kuri nav tai pilnvaroti;

| c) | tie nodrošina ilglietojuma informācijas uzglabāšanu saskaņā ar 7. pantu, lai būtu iespējams veikt turpmākas izmeklēšanas. |
| --- | --- |

c)

tie nodrošina ilglietojuma informācijas uzglabāšanu saskaņā ar 7. pantu, lai būtu iespējams veikt turpmākas izmeklēšanas.

3.   Īpašie saziņas kanāli ļauj ziņot par faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem vismaz visos turpmāk minētajos veidos:

| a) | elektroniska vai papīra formāta rakstisks ziņojums par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

a)

elektroniska vai papīra formāta rakstisks ziņojums par pārkāpumiem;

| b) | mutisks ziņojums par pārkāpumiem, izmantojot telefona līniju, sarunu ierakstot vai ne; |
| --- | --- |

b)

mutisks ziņojums par pārkāpumiem, izmantojot telefona līniju, sarunu ierakstot vai ne;

| c) | klātienē tiekoties ar īpaši norīkotiem kompetentās iestādes darbiniekiem. |
| --- | --- |

c)

klātienē tiekoties ar īpaši norīkotiem kompetentās iestādes darbiniekiem.

4.   Kompetentā iestāde ziņojošajai personai sniedz 4. panta 2. punktā minēto informāciju, pirms saņem ziņojumu par pārkāpumu vai vēlākais tā saņemšanas brīdī.

5.   Kompetentās iestādes nodrošina, ka to ziņojumu par pārkāpumu, kuru saņem citādāk, nevis izmantojot šajā pantā minētos īpašos saziņas kanālus, nekavējoties bez izmaiņām nodod īpaši norīkotajiem kompetentās iestādes darbiniekiem, izmantojot īpašos saziņas kanālus.

7. pants

Saņemto ziņojumu uzskaite

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes uzskaita visus saņemtos ziņojumus par pārkāpumiem.

2.   Kompetentās iestādes nekavējoties apstiprina, ka ir saņēmušas rakstiskus ziņojumus par pārkāpumiem, apstiprinājumu nosūtot uz pasta vai elektroniskā pasta adresi, ko ir norādījusi ziņojošā persona, ja vien tā nav skaidri apliecinājusi, ka to nevēlas, vai ja kompetentā iestāde pamatoti uzskata, ka apstiprinājums par rakstiska ziņojuma saņemšanu apdraudētu ziņojošās personas identitātes aizsardzību.

3.   Ja ziņošanai par pārkāpumiem izmanto telefona līniju, kurā sarunas tiek ierakstītas, kompetentajai iestādei ir tiesības šādi dokumentēt mutisko ziņojumu:

| a) | sarunas audioieraksts, kas fiksēts ilglietojuma un pieejamā formātā; vai |
| --- | --- |

a)

sarunas audioieraksts, kas fiksēts ilglietojuma un pieejamā formātā; vai

| b) | pilnīgs un precīzs sarunas pieraksts, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot zvana pierakstu, to parakstot. |
| --- | --- |

b)

pilnīgs un precīzs sarunas pieraksts, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot zvana pierakstu, to parakstot.

4.   Ja ziņošanai par pārkāpumiem izmanto telefona līniju, kurā sarunas netiek ierakstītas, kompetentajai iestādei ir tiesības dokumentēt mutisko ziņojumu, izmantojot precīzu sarunas protokolu, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot zvana protokolu, to parakstot.

5.   Ja persona saskaņā ar 6. panta 3. punkta c) apakšpunktu pieprasa tikšanos klātienē ar īpaši norīkotajiem kompetentās iestādes darbiniekiem, lai ziņotu par pārkāpumu, kompetentās iestādes nodrošina, ka pilnīgs un precīzs tikšanās protokols tiek uzglabāts ilglietojuma un pieejamā formātā. Kompetentā iestāde ir tiesīga šādi dokumentēt tikšanos klātienē:

| a) | sarunas audioieraksts, kas fiksēts ilglietojuma un pieejamā formātā; vai |
| --- | --- |

a)

sarunas audioieraksts, kas fiksēts ilglietojuma un pieejamā formātā; vai

| b) | precīzs tikšanās protokols, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot tikšanās protokolu, to parakstot. |
| --- | --- |

b)

precīzs tikšanās protokols, ko sagatavojuši īpaši norīkotie kompetentās iestādes darbinieki. Gadījumos, kad ziņojošā persona ir darījusi zināmu savu identitāti, kompetentā iestāde piedāvā iespēju ziņojošajai personai pārbaudīt, izlabot un saskaņot tikšanās protokolu, to parakstot.

8. pants

To personu aizsardzība, kas strādā saskaņā ar darba līgumu

1.   Dalībvalstis ievieš procedūras, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu un sadarbību starp kompetentajām iestādēm un jebkuru citu attiecīgo iestādi, kas ir iesaistīta to personu aizsardzībā, kas strādā saskaņā ar darba līgumu un kas kompetentajai iestādei ziņo par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem vai tiek apsūdzētas šādos pārkāpumos, novēršot atriebību, diskrimināciju vai cita veida netaisnīgu attieksmi, kas rodas sakarā vai saistībā ar ziņošanu par Regulas (ES) Nr. 596/2014 pārkāpumiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētās procedūras nodrošina vismaz to, ka:

| a) | ziņojošajām personām ir pieejama visaptveroša informācija un konsultācijas par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un procedūrām, kas ir pieejamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai tās aizsargātu pret netaisnīgu attieksmi, tostarp par procedūrām finansiālas kompensācijas pieprasīšanai; |
| --- | --- |

a)

ziņojošajām personām ir pieejama visaptveroša informācija un konsultācijas par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un procedūrām, kas ir pieejamas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai tās aizsargātu pret netaisnīgu attieksmi, tostarp par procedūrām finansiālas kompensācijas pieprasīšanai;

| b) | ziņojošajām personām ir pieejama efektīva kompetento iestāžu palīdzība jebkurā attiecīgajā iestādē, kas ir iesaistīta minēto personu aizsardzībā pret netaisnīgu attieksmi, tostarp apstiprinot ziņojošās personas kā ziņotājas statusu darba strīdos. |
| --- | --- |

b)

ziņojošajām personām ir pieejama efektīva kompetento iestāžu palīdzība jebkurā attiecīgajā iestādē, kas ir iesaistīta minēto personu aizsardzībā pret netaisnīgu attieksmi, tostarp apstiprinot ziņojošās personas kā ziņotājas statusu darba strīdos.

9. pants

Personas datu aizsardzības procedūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes glabā 7. pantā minētos uzskaites dokumentus konfidenciālā un drošā sistēmā.

2.   Piekļuve 1. punktā minētajai sistēmai ir ierobežota, nodrošinot, ka tajā uzglabātie dati ir pieejami tikai tiem kompetentās iestādes darbiniekiem, kuriem piekļuve minētajiem datiem ir nepieciešama, lai veiktu savus profesionālos pienākumus.

10. pants

Datu nosūtīšana kompetentās iestādes ietvaros un ārpus tās

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes ir ieviesušas atbilstīgas procedūras ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, personas datu nosūtīšanai kompetentās iestādes ietvaros un ārpus tās.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, kompetentās iestādes ietvaros vai ārpus tās nosūtot datus, kas saistīti ar ziņojumu par pārkāpumu, netiek tieši vai netieši atklāta ziņojošās personas un tās personas, par kuru tiek ziņots, identitāte vai jebkādas citas atsauces uz apstākļiem, kas ļautu izdarīt secinājumus par ziņojošās personas vai tās personas, par kuru tiek ziņots, identitāti, ja vien šāda nosūtīšana nav saskaņā ar konfidencialitātes režīmu, kas minēts 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

11. pants

Procedūras to personu, par kurām tiek ziņots, aizsardzībai

1.   Ja to personu, par kurām tiek ziņots, identitāte nav sabiedrībai zināma, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka to identitāte tiek aizsargāta vismaz tādā pašā veidā kā personām, uz kurām attiecas kompetentās iestādes veikta izmeklēšana.

2.   Šīs direktīvas 9. pantā izklāstītās procedūras attiecas arī uz to personu, par kurām tiek ziņots, identitātes aizsardzību.

12. pants

Kompetento iestāžu procedūru pārskatīšana

Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes regulāri – vismaz reizi divos gados – pārskata savas procedūras attiecībā uz ziņojumu saņemšanu par pārkāpumiem un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz tiem. Pārskatot šādas procedūras, kompetentās iestādes ņem vērā savu un citu kompetento iestāžu pieredzi un attiecīgi pielāgo savas procedūras saskaņā ar tirgus un tehnoloģiju attīstību.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Transponēšana

Dalībvalstis vēlākais līdz 2016. gada 3. jūlijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Minētos noteikumus tās piemēro no 2016. gada 3. jūlija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.

1

(2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

2

---

LĒMUMI

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/133

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2015/2393

(2015. gada 8. decembris),

ar ko groza Padomes reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes reglamenta 11. panta 6. punktu (1),

tā kā:

| (1) | No 2014. gada 1. novembra, ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

No 2014. gada 1. novembra, ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem.

| (2) | Līdz 2017. gada 31. martam, ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, Padomes loceklis var lūgt, lai to pieņem ar tādu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts 3. panta 3. punktā Protokolā Nr. 36 par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam. Minētajā gadījumā Padomes loceklis var lūgt veikt pārbaudi, lai pārliecinātos, ka dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savienības iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(2)

Līdz 2017. gada 31. martam, ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, Padomes loceklis var lūgt, lai to pieņem ar tādu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts 3. panta 3. punktā Protokolā Nr. 36 par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam. Minētajā gadījumā Padomes loceklis var lūgt veikt pārbaudi, lai pārliecinātos, ka dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savienības iedzīvotājiem.

| (3) | Minētie procenti tiek aprēķināti saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (“reglaments”) III pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Minētie procenti tiek aprēķināti saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (“reglaments”) III pielikumā.

| (4) | Reglamenta 11. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padomei saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, ir jāpielāgo minētajā pielikumā noteiktos skaitļus, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(4)

Reglamenta 11. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padomei saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, ir jāpielāgo minētajā pielikumā noteiktos skaitļus, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāveic reglamenta pielāgojums 2016. gadam, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāveic reglamenta pielāgojums 2016. gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reglamenta III pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“III PIELIKUMS

Savienības iedzīvotāju skaita un katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita rādītāji, lai piemērotu noteikumus par kvalificēta vairākuma balsošanu Padomē

Lai īstenotu LES 16. panta 4. punktu, LESD 238. panta 2. un 3. punktu un Protokola Nr. 36 3. panta 2. punktu, Savienības iedzīvotāju skaits un katras dalībvalsts iedzīvotāju skaits, kā arī katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita procentuālais lielums attiecībā pret Savienības iedzīvotāju skaitu laikposmam no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim ir šāds:

| Dalībvalsts | Iedzīvotāju kopskaits | Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita |
| --- | --- | --- |
| Vācija | 81 089 331 | 15,93 |
| Francija | 66 352 469 | 13,04 |
| Apvienotā Karaliste | 64 767 115 | 12,73 |
| Itālija | 61 438 480 | 12,07 |
| Spānija | 46 439 864 | 9,12 |
| Polija | 38 005 614 | 7,47 |
| Rumānija | 19 861 408 | 3,90 |
| Nīderlande | 17 155 169 | 3,37 |
| Beļģija | 11 258 434 | 2,21 |
| Grieķija | 10 846 979 | 2,13 |
| Čehijas Republika | 10 419 743 | 2,05 |
| Portugāle | 10 374 822 | 2,04 |
| Ungārija | 9 855 571 | 1,94 |
| Zviedrija | 9 790 000 | 1,92 |
| Austrija | 8 581 500 | 1,69 |
| Bulgārija | 7 202 198 | 1,42 |
| Dānija | 5 653 357 | 1,11 |
| Somija | 5 471 753 | 1,08 |
| Slovākija | 5 403 134 | 1,06 |
| Īrija | 4 625 885 | 0,91 |
| Horvātija | 4 225 316 | 0,83 |
| Lietuva | 2 921 262 | 0,57 |
| Slovēnija | 2 062 874 | 0,41 |
| Latvija | 1 986 096 | 0,39 |
| Igaunija | 1 313 271 | 0,26 |
| Kipra | 847 008 | 0,17 |
| Luksemburga | 562 958 | 0,11 |
| Malta | 429 344 | 0,08 |
| Kopā | 508 940 955 | |
| Slieksnis (62 %) | 315 543 392 | |
| Slieksnis (65 %) | 330 811 621” | |

Dalībvalsts

Iedzīvotāju kopskaits

Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita

Vācija

81 089 331

15,93

Francija

66 352 469

13,04

Apvienotā Karaliste

64 767 115

12,73

Itālija

61 438 480

12,07

Spānija

46 439 864

9,12

Polija

38 005 614

7,47

Rumānija

19 861 408

3,90

Nīderlande

17 155 169

3,37

Beļģija

11 258 434

2,21

Grieķija

10 846 979

2,13

Čehijas Republika

10 419 743

2,05

Portugāle

10 374 822

2,04

Ungārija

9 855 571

1,94

Zviedrija

9 790 000

1,92

Austrija

8 581 500

1,69

Bulgārija

7 202 198

1,42

Dānija

5 653 357

1,11

Somija

5 471 753

1,08

Slovākija

5 403 134

1,06

Īrija

4 625 885

0,91

Horvātija

4 225 316

0,83

Lietuva

2 921 262

0,57

Slovēnija

2 062 874

0,41

Latvija

1 986 096

0,39

Igaunija

1 313 271

0,26

Kipra

847 008

0,17

Luksemburga

562 958

0,11

Malta

429 344

0,08

Kopā

508 940 955

Slieksnis (62 %)

315 543 392

Slieksnis (65 %)

330 811 621”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Briselē, 2015. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

1

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/136 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/136

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2394

(2015. gada 8. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai jāpieņem par Eirokontroles lomu un uzdevumiem un par centralizētajiem pakalpojumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eirokontroles Pastāvīgā komisija (“Pastāvīgā komisija”) ar 2013. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 123 izveidoja izpētes grupu, kuras mērķis ir izpētīt, kādos aspektos varētu būt vajadzīgs grozīt 1960. gada 13. decembra Eirokontroles Starptautisko konvenciju par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā (“Eirokontroles konvencija”), lai atspoguļotu pārmaiņas gaisa satiksmes pārvaldības ainā Eiropā. |
| --- | --- |

(1)

Eirokontroles Pastāvīgā komisija (“Pastāvīgā komisija”) ar 2013. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 123 izveidoja izpētes grupu, kuras mērķis ir izpētīt, kādos aspektos varētu būt vajadzīgs grozīt 1960. gada 13. decembra Eirokontroles Starptautisko konvenciju par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā (“Eirokontroles konvencija”), lai atspoguļotu pārmaiņas gaisa satiksmes pārvaldības ainā Eiropā.

| (2) | Izpētes grupa 2015. gada 19. oktobrī Eirokontroles aģentūrai uzdeva izstrādāt projektu Pastāvīgās komisijas aktam, kurā būtu noteikta Eirokontroles turpmākā loma un uzdevumi. |
| --- | --- |

(2)

Izpētes grupa 2015. gada 19. oktobrī Eirokontroles aģentūrai uzdeva izstrādāt projektu Pastāvīgās komisijas aktam, kurā būtu noteikta Eirokontroles turpmākā loma un uzdevumi.

| (3) | Projekts Pastāvīgās komisijas lēmumam par Eirokontroles lomu un uzdevumiem ir iekļauts tās darba kārtībā apstiprināšanai 2015. gada 8. un 9. decembra sanāksmē. |
| --- | --- |

(3)

Projekts Pastāvīgās komisijas lēmumam par Eirokontroles lomu un uzdevumiem ir iekļauts tās darba kārtībā apstiprināšanai 2015. gada 8. un 9. decembra sanāksmē.

| (4) | Kad to pieņems, minētajam lēmumam būs juridisks spēks. Saskaņā ar piemērojamo institucionālo regulējumu, kas noteikts Eirokontroles konvencijā, kas grozīta ar Protokolu, kurš parakstīts 1981. gada 12. februārī Briselē (“grozītā konvencija”), Pastāvīgā komisija ir atbildīga par Eirokontroles vispārējās politikas izstrādi. Definētā loma un uzdevumi noteiks Eirokontroles turpmāko darbību un neapšaubāmi atspoguļos to, ko organizācija uzskata par leģitīmu darbību. Tas būs saistoši visām Eirokontroles dalībvalstīm, tostarp Savienības dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Kad to pieņems, minētajam lēmumam būs juridisks spēks. Saskaņā ar piemērojamo institucionālo regulējumu, kas noteikts Eirokontroles konvencijā, kas grozīta ar Protokolu, kurš parakstīts 1981. gada 12. februārī Briselē (“grozītā konvencija”), Pastāvīgā komisija ir atbildīga par Eirokontroles vispārējās politikas izstrādi. Definētā loma un uzdevumi noteiks Eirokontroles turpmāko darbību un neapšaubāmi atspoguļos to, ko organizācija uzskata par leģitīmu darbību. Tas būs saistoši visām Eirokontroles dalībvalstīm, tostarp Savienības dalībvalstīm.

| (5) | Tā kā Savienības tiesību akti aptver svarīgas jomas, kurās darbojas Eirokontrole, organizācijas lomas un uzdevumu definīcijai varētu būt sekas attiecībā uz Savienības tiesību aktu piemērošanu, jo īpaši Savienības kompetenču integritāti. Dažos gadījumos Eirokontroles loma un darbības ir atkarīgas no Savienības līmenī pieņemtiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Savienības tiesību akti aptver svarīgas jomas, kurās darbojas Eirokontrole, organizācijas lomas un uzdevumu definīcijai varētu būt sekas attiecībā uz Savienības tiesību aktu piemērošanu, jo īpaši Savienības kompetenču integritāti. Dažos gadījumos Eirokontroles loma un darbības ir atkarīgas no Savienības līmenī pieņemtiem lēmumiem.

| (6) | Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka definētā Eirokontroles loma un uzdevumi nav pretrunā Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Savienības kompetencēm, un ka tie neietekmē turpmāko Savienības rīcību. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka definētā Eirokontroles loma un uzdevumi nav pretrunā Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Savienības kompetencēm, un ka tie neietekmē turpmāko Savienības rīcību.

| (7) | 2015. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Pastāvīgā komisija varētu pieņemt arī lēmumu par centralizētajiem pakalpojumiem. Savienības rīcībā pašlaik nav pietiekamas informācijas, kas ļautu pēc būtības izvērtēt šādu lēmumu, kas varētu ietekmēt Eirokontroles turpmāko darbību, turklāt veidā, kas varētu kaitēt Savienības darbībai šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas vienotas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības programmu (SESAR). Tādēļ lēmuma pieņemšana šajā jautājumā būtu jāatliek. |
| --- | --- |

(7)

2015. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Pastāvīgā komisija varētu pieņemt arī lēmumu par centralizētajiem pakalpojumiem. Savienības rīcībā pašlaik nav pietiekamas informācijas, kas ļautu pēc būtības izvērtēt šādu lēmumu, kas varētu ietekmēt Eirokontroles turpmāko darbību, turklāt veidā, kas varētu kaitēt Savienības darbībai šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas vienotas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības programmu (SESAR). Tādēļ lēmuma pieņemšana šajā jautājumā būtu jāatliek.

| (8) | Tāpēc būtu jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pastāvīgajā komisijā, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc būtu jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pastāvīgajā komisijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas dalībvalstīm Eiropas Savienības vārdā jāieņem Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā par Eirokontroles lomām un uzdevumiem un centralizētajiem pakalpojumiem, ir saskaņā ar pielikumu.

Dalībvalstis rīkojas kopīgi Savienības interesēs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

PIELIKUMS

I.   Eirokontroles lomas un uzdevumi

Savienība prasa, lai ierosinātais teksts attiecībā uz Eirokontroles pakalpojumiem, lomām un uzdevumiem nekādā veidā neietekmētu Savienības kompetences un lai tas neskartu Savienības turpmākās darbības. Tos uzdevumus, kurus Eirokontrole patlaban uz laiku veic Savienības tiesiskā regulējuma satvarā, nenorāda kā no Savienības lēmumiem neatkarīgus uzdevumus.

Savienība prasa šādas izmaiņas Eirokontroles lomu un uzdevumu sarakstā, kas iekļauts 2015. gada 16. novembra Eirokontroles rīcības dokumenta (CN-SG-6-2015) par organizācijas lomu un uzdevumiem pielikumā:

| 1) | 2. panta 1. punktā par “funkcijām un pakalpojumiem”:






  a) | centrālā plūsmas pārvaldība; |
| --- | --- | --- |

1)

2. panta 1. punktā par “funkcijām un pakalpojumiem”:

a)

centrālā plūsmas pārvaldība;

| b) | ATM tīkla funkcijas, ja tās piešķīrusi Eiropas Savienība; |
| --- | --- |

b)

ATM tīkla funkcijas, ja tās piešķīrusi Eiropas Savienība;

| c) | ATM
  uzdevumi
  ICAO vārdā EUR/NAT reģionam; |
| --- | --- |

c)

ATM
  uzdevumi
  ICAO vārdā EUR/NAT reģionam;

| d) | aeronavigācijas maksājumu noteikšana, rēķinu sagatavošana un maksājumu iekasēšana; |
| --- | --- |

d)

aeronavigācijas maksājumu noteikšana, rēķinu sagatavošana un maksājumu iekasēšana;

| e) | gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana Māstrihtas augšējās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības centrā (MUAC), pamatojoties uz sarunu starp dalībvalstīm un aģentūru rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšana Māstrihtas augšējās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības centrā (MUAC), pamatojoties uz sarunu starp dalībvalstīm un aģentūru rezultātiem;

| f) | centrālās funkcijas un pakalpojumi, piemēram, EAD, ARTAS/CAMOS un citi centrālie pakalpojumi, kurus tai varētu uzticēt Pastāvīgā komisija,
  ciešā sadarbībā ar Savienību. |
| --- | --- |

f)

centrālās funkcijas un pakalpojumi, piemēram, EAD, ARTAS/CAMOS un citi centrālie pakalpojumi, kurus tai varētu uzticēt Pastāvīgā komisija,
  ciešā sadarbībā ar Savienību.

| 2) | 2. panta 2. punktā par “lomām”:






  a) | attiecībā uz “atbalstu” jāievieš šādi grozījumi:






  i) | atbalsts tās dalībvalstīm, VDI, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem (ANSP) un citām attiecīgām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2. panta 2. punktā par “lomām”:

a)

attiecībā uz “atbalstu” jāievieš šādi grozījumi:

i)

atbalsts tās dalībvalstīm, VDI, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem (ANSP) un citām attiecīgām ieinteresētajām personām;

| ii) | atbalsts ES saskaņā ar 2012. gada 29. oktobra augsta līmeņa nolīgumu starp ES un Eirokontroli; |
| --- | --- |

ii)

atbalsts ES saskaņā ar 2012. gada 29. oktobra augsta līmeņa nolīgumu starp ES un Eirokontroli;

| iii) | ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, to ANSP un nozari veicināt un sekmēt Eiropas intereses ATM jautājumos valstīs, kas nav ECAC valstis, izņemot jomās, uz kurām attiecas ES noteikumi, un ievērojot ES kompetences; |
| --- | --- |

iii)

ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, to ANSP un nozari veicināt un sekmēt Eiropas intereses ATM jautājumos valstīs, kas nav ECAC valstis, izņemot jomās, uz kurām attiecas ES noteikumi, un ievērojot ES kompetences;

| iv) | pamatojoties uz lietpratību
  ATM jomā, Eiropas mēroga pārklājumu, civilo un militāro aspektu un tīkla pārvaldību, ieguldījums SESAR (pētniecība un izstrāde, ATM ģenerālplāna uzturēšana un izvēršana), ievērojot attiecīgos ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

iv)

pamatojoties uz lietpratību
  ATM jomā, Eiropas mēroga pārklājumu, civilo un militāro aspektu un tīkla pārvaldību, ieguldījums SESAR (pētniecība un izstrāde, ATM ģenerālplāna uzturēšana un izvēršana), ievērojot attiecīgos ES tiesību aktus;

| v) | nodrošināt pētniecības un ar to saistītas simulācijas iespējas, piemēram, SESAR vajadzībām, pētniecības darbībām papildus SESAR un gaisa telpas izmaiņām, vajadzības gadījumā ievērojot attiecīgos ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

v)

nodrošināt pētniecības un ar to saistītas simulācijas iespējas, piemēram, SESAR vajadzībām, pētniecības darbībām papildus SESAR un gaisa telpas izmaiņām, vajadzības gadījumā ievērojot attiecīgos ES tiesību aktus;

| vi) | piedāvāt apmācību/izglītību dalībvalstu organizācijām; |
| --- | --- |

vi)

piedāvāt apmācību/izglītību dalībvalstu organizācijām;

| b) | attiecībā uz “Sadarbības mehānismiem” jāievieš šādi grozījumi:






  i) | veicināt un sekmēt civilo un militāro koordināciju attiecībā uz ATM/ANS attīstību; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz “Sadarbības mehānismiem” jāievieš šādi grozījumi:

i)

veicināt un sekmēt civilo un militāro koordināciju attiecībā uz ATM/ANS attīstību;

| ii) | palīdzēt dalībvalstīm ICAO darbā, ievērojot ES kompetences; |
| --- | --- |

ii)

palīdzēt dalībvalstīm ICAO darbā, ievērojot ES kompetences;

| iii) | sadarboties ar citiem pasaules reģioniem, ja tam piekritušas dalībvalstis, – koordinācijā ar ES; |
| --- | --- |

iii)

sadarboties ar citiem pasaules reģioniem, ja tam piekritušas dalībvalstis, – koordinācijā ar ES;

| iv) | starptautiska sadarbība/koordinācija (ICAO, FAA, NATO u. c.), rīkojoties dalībvalstu vārdā, ar noteikumu, ka tiek ievērotas ES kompetences; |
| --- | --- |

iv)

starptautiska sadarbība/koordinācija (ICAO, FAA, NATO u. c.), rīkojoties dalībvalstu vārdā, ar noteikumu, ka tiek ievērotas ES kompetences;

| v) | pēc to pieprasījuma konsultēt dalībvalstis, kas nav ES dalībvalstis un nav noslēgušas nolīgumus ar Savienību, par ATM drošības un veiktspējas jautājumiem, ievērojot
  ICAO
  noteikumus, koordinācijā ar ES un ievērojot tās kompetences; |
| --- | --- |

v)

pēc to pieprasījuma konsultēt dalībvalstis, kas nav ES dalībvalstis un nav noslēgušas nolīgumus ar Savienību, par ATM drošības un veiktspējas jautājumiem, ievērojot
  ICAO
  noteikumus, koordinācijā ar ES un ievērojot tās kompetences;

| c) | attiecībā uz “Eiropas mēroga ATM datiem un informāciju” jāievieš šādi grozījumi:






  i) | tādu datu vākšana un analīze, kas varētu ietvert veiktspējas datus, drošības datus u. c. (lai varētu “uzturēt” sistēmas un datus regulatīvā darba atbalstam) valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un – ja šo uzdevumu tai piešķir ES – ES dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz “Eiropas mēroga ATM datiem un informāciju” jāievieš šādi grozījumi:

i)

tādu datu vākšana un analīze, kas varētu ietvert veiktspējas datus, drošības datus u. c. (lai varētu “uzturēt” sistēmas un datus regulatīvā darba atbalstam) valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un – ja šo uzdevumu tai piešķir ES – ES dalībvalstīm;

| ii) | analīze un ziņojumu (informācijas) sniegšana par savāktajiem datiem (piemēram, ACE, PRR) valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un – ja šo uzdevumu tai piešķir ES – ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

ii)

analīze un ziņojumu (informācijas) sniegšana par savāktajiem datiem (piemēram, ACE, PRR) valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un – ja šo uzdevumu tai piešķir ES – ES dalībvalstīm;

| iii) | vadīt ESSIP/LSSIP procesu, ja šādu uzdevumu tai piešķir Eiropas Savienība; |
| --- | --- |

iii)

vadīt ESSIP/LSSIP procesu, ja šādu uzdevumu tai piešķir Eiropas Savienība;

| iv) | ziņošana ICAO par globālā aeronavigācijas plāna (GANP) un aviācijas sistēmas bloku atjauninājumu (ASBUs) īstenošanu, par to vienojoties ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

iv)

ziņošana ICAO par globālā aeronavigācijas plāna (GANP) un aviācijas sistēmas bloku atjauninājumu (ASBUs) īstenošanu, par to vienojoties ar Eiropas Savienību;

| v) | satiksmes datu vākšana un STATFOR prognozes sniegšana. |
| --- | --- |

v)

satiksmes datu vākšana un STATFOR prognozes sniegšana.

II.   Centralizētie pakalpojumi

Savienības nostāja ir, ka lēmuma pieņemšana par centralizētajiem pakalpojumiem patlaban būtu jāatliek.

Savienības rīcībā pašlaik nav pietiekamas informācijas, kas ļautu pēc būtības izvērtēt lēmumu par centralizētajiem pakalpojumiem. Šāds lēmums varētu ietekmēt Eirokontroles turpmāko darbību, turklāt veidā, kas varētu kaitēt Savienības darbībai šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas vienotas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības programmu (SESAR).

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/140 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/140

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2395

(2015. gada 10. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2010/99/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2015. gada 1. aprīlī, Lietuvas Republika lūdza atļauju turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kas reglamentē personu, kura atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2015. gada 1. aprīlī, Lietuvas Republika lūdza atļauju turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kas reglamentē personu, kura atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm.

| (2) | Komisija saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu 2015. gada 18. maija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Lietuvas lūgumu. Komisija 2015. gada 20. maija vēstulē paziņoja Lietuvai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūguma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu 2015. gada 18. maija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Lietuvas lūgumu. Komisija 2015. gada 20. maija vēstulē paziņoja Lietuvai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūguma izvērtēšanai.

| (3) | Ar Padomes Lēmumu 2006/388/EK (2) Lietuvai cita starpā atļāva noteikt, ka saņēmējs ir atbildīgs par PVN, kas maksājams attiecībā uz preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tādā gadījumā kā maksātnespējas procedūra vai pārstrukturēšanas procedūra tiesu iestāžu uzraudzībā un attiecībā uz kokmateriālu piegādi. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Lēmumu 2006/388/EK (2) Lietuvai cita starpā atļāva noteikt, ka saņēmējs ir atbildīgs par PVN, kas maksājams attiecībā uz preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tādā gadījumā kā maksātnespējas procedūra vai pārstrukturēšanas procedūra tiesu iestāžu uzraudzībā un attiecībā uz kokmateriālu piegādi.

| (4) | Termiņu atkāpes pasākuma piemērošanai pagarināja divas reizes ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2010/99/ES (3) un 2012/704/ES (4). |
| --- | --- |

(4)

Termiņu atkāpes pasākuma piemērošanai pagarināja divas reizes ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2010/99/ES (3) un 2012/704/ES (4).

| (5) | Lietuvas nodokļu iestāžu veiktajās pārbaudēs un analīzē par mehānisma piemērošanu konstatēts, ka atkāpes pasākums ir efektīvs. |
| --- | --- |

(5)

Lietuvas nodokļu iestāžu veiktajās pārbaudēs un analīzē par mehānisma piemērošanu konstatēts, ka atkāpes pasākums ir efektīvs.

| (6) | Komisija noprot, ka juridiskā un faktiskā situācija, kura attaisno atkāpes pasākuma piemērošanu, nav mainījusies un joprojām pastāv. Tādēļ būtu jāatļauj Lietuvai turpināt piemērot pasākumu vēl vienā ierobežotā laikposmā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija noprot, ka juridiskā un faktiskā situācija, kura attaisno atkāpes pasākuma piemērošanu, nav mainījusies un joprojām pastāv. Tādēļ būtu jāatļauj Lietuvai turpināt piemērot pasākumu vēl vienā ierobežotā laikposmā.

| (7) | Ja Lietuva uzskata, ka atkāpes pasākuma piemērošana jāpagarina arī pēc 2018. gada, tai būtu ne vēlāk kā 2018. gada 31. martā kopā ar pagarinājuma lūgumu jāiesniedz Komisijai novērtējuma ziņojums, lai Komisijai pietiktu laika lūguma izskatīšanai. |
| --- | --- |

(7)

Ja Lietuva uzskata, ka atkāpes pasākuma piemērošana jāpagarina arī pēc 2018. gada, tai būtu ne vēlāk kā 2018. gada 31. martā kopā ar pagarinājuma lūgumu jāiesniedz Komisijai novērtējuma ziņojums, lai Komisijai pietiktu laika lūguma izskatīšanai.

| (8) | Atkāpes pasākumam nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN. |
| --- | --- |

(8)

Atkāpes pasākumam nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums 2010/99/ES, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums 2010/99/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2010/99/ES 2. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.

Lūgumu pagarināt šajā lēmumā paredzētā pasākuma piemērošanu iesniedz Komisijai līdz 2018. gada 31. martam, un tam pievieno ziņojumu par minētā pasākuma piemērošanu.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.

Briselē, 2015. gada 10. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

F. BAUSCH

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2006/388/EK (2006. gada 15. maijs), ar ko Lietuvas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 21. panta Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem (OV L 150, 3.6.2006., 13. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2010/99/ES (2010. gada 16. februāris), ar ko Lietuvas Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 45, 20.2.2010., 10. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums 2012/704/ES (2012. gada 13. novembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2010/99/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 319, 16.11.2012., 7. lpp.).

4

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/142 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/142

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2396

(2015. gada 10. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2009/1008/ES, ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2015. gada 30. martā, Latvijas Republika lūdza atļauju turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kas reglamentē personu, kura atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2015. gada 30. martā, Latvijas Republika lūdza atļauju turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kas reglamentē personu, kura atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm.

| (2) | Komisija saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu 2015. gada 18. maija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Komisija 2015. gada 20. maija vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūguma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu 2015. gada 18. maija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Komisija 2015. gada 20. maija vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūguma izvērtēšanai.

| (3) | Ar Padomes Lēmumu 2006/42/EK (2) Latvijai atļāva noteikt, ka saņēmējs ir atbildīgs par PVN, kas maksājams par kokmateriālu piegādi. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Lēmumu 2006/42/EK (2) Latvijai atļāva noteikt, ka saņēmējs ir atbildīgs par PVN, kas maksājams par kokmateriālu piegādi.

| (4) | Termiņu atkāpes pasākuma piemērošanai pagarināja divas reizes ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2009/1008/ES (3) un 2013/55/ES (4). |
| --- | --- |

(4)

Termiņu atkāpes pasākuma piemērošanai pagarināja divas reizes ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2009/1008/ES (3) un 2013/55/ES (4).

| (5) | Latvijas nodokļu iestāžu veiktajās pārbaudēs un analīzē par mehānisma piemērošanu konstatēts, ka atkāpes pasākums ir efektīvs. |
| --- | --- |

(5)

Latvijas nodokļu iestāžu veiktajās pārbaudēs un analīzē par mehānisma piemērošanu konstatēts, ka atkāpes pasākums ir efektīvs.

| (6) | Komisija noprot, ka juridiskā un faktiskā situācija, kura attaisno atkāpes pasākuma piemērošanu, nav mainījusies un joprojām pastāv. Tādēļ būtu jāatļauj Latvijai turpināt piemērot pasākumu vēl vienā ierobežotā laikposmā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija noprot, ka juridiskā un faktiskā situācija, kura attaisno atkāpes pasākuma piemērošanu, nav mainījusies un joprojām pastāv. Tādēļ būtu jāatļauj Latvijai turpināt piemērot pasākumu vēl vienā ierobežotā laikposmā.

| (7) | Ja Latvija uzskata, ka atkāpes pasākuma piemērošana jāpagarina arī pēc 2018. gada, tai būtu ne vēlāk kā 2018. gada 31. martā kopā ar pagarinājuma lūgumu jāiesniedz Komisijai novērtējuma ziņojums, lai Komisijai pietiktu laika lūguma izskatīšanai. |
| --- | --- |

(7)

Ja Latvija uzskata, ka atkāpes pasākuma piemērošana jāpagarina arī pēc 2018. gada, tai būtu ne vēlāk kā 2018. gada 31. martā kopā ar pagarinājuma lūgumu jāiesniedz Komisijai novērtējuma ziņojums, lai Komisijai pietiktu laika lūguma izskatīšanai.

| (8) | Atkāpes pasākumam nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN. |
| --- | --- |

(8)

Atkāpes pasākumam nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums 2009/1008/ES, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums 2009/1008/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2009/1008/ES 2. un 2.a pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.

Lūgumu pagarināt šajā lēmumā paredzētā pasākuma piemērošanu iesniedz Komisijai līdz 2018. gada 31. martam, un tam pievieno ziņojumu par minētā pasākuma piemērošanu.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 10. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

F. BAUSCH

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2006/42/EK (2006. gada 24. janvāris), ar ko Latvijai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 21. panta Padomes sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem (OV L 25, 28.1.2006., 31. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2009/1008/ES (2009. gada 7. decembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 24.12.2009., 30. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/55/ES (2013. gada 22. janvāris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2009/1008/ES, ar ko Latvijas Republikai atļauj turpināt piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 22, 25.1.2013., 16. lpp.).

4

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/144

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2397

(2015. gada 16. decembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 5. februārī un 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 5. februārī un 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Paulino RIVERO BAUTE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Paulino RIVERO BAUTE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (3) | Pēc Javier GONZALEZ ORTIZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(3)

Pēc Javier GONZALEZ ORTIZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekli:






  — | D. Fernando CLAVIJO BATLLE, Presidente del Gobierno de Canarias, |
| --- | --- | --- |

a)

par locekli:

—

D. Fernando CLAVIJO BATLLE, Presidente del Gobierno de Canarias,

un

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | D Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI, Directora General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias. |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

D Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI, Directora General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. DIESCHBOURG

---

(1)  OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.

1

(2)  OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.

2

(3)  OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.

3

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/145

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2398

(2015. gada 17. decembris)

par informāciju un dokumentāciju saistībā ar pieteikumu uz rūpnīcas, kas atrodas trešā valstī, iekļaušanu Eiropas kuģu pārstrādes rūpnīcu sarakstā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) Nr. 1257/2013, īpaši tās III sadaļā, ir noteiktas prasības kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas vēlas pārstrādāt kuģus, kuri kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, un tāpēc iesniedz pieteikumus uz kuģu pārstrādes rūpnīcas iekļaušanu Eiropas sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) Nr. 1257/2013, īpaši tās III sadaļā, ir noteiktas prasības kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas vēlas pārstrādāt kuģus, kuri kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, un tāpēc iesniedz pieteikumus uz kuģu pārstrādes rūpnīcas iekļaušanu Eiropas sarakstā.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1257/2013 15. panta 2. punktā uzskaitīta informācija un dokumentācija, kas kuģu pārstrādes uzņēmumiem jāiekļauj pieteikumā uz kuģu pārstrādes rūpnīcu, kuras atrodas trešā valstī, iekļaušanu Eiropas sarakstā. Turklāt 16. panta 2. punktā noteikta Oficiālajā Vēstnesī publicējamā informācija par kuģu pārstrādes rūpnīcu, kas tiks iekļauta Eiropas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1257/2013 15. panta 2. punktā uzskaitīta informācija un dokumentācija, kas kuģu pārstrādes uzņēmumiem jāiekļauj pieteikumā uz kuģu pārstrādes rūpnīcu, kuras atrodas trešā valstī, iekļaušanu Eiropas sarakstā. Turklāt 16. panta 2. punktā noteikta Oficiālajā Vēstnesī publicējamā informācija par kuģu pārstrādes rūpnīcu, kas tiks iekļauta Eiropas sarakstā.

| (3) | Atšķirībā no citiem īstenošanas aktiem, kas jāpieņem saskaņā ar Kuģu pārstrādes regulu, 2009. gada Honkongas Starptautiskajā konvencijā par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi nav tieši atbilstošas veidnes. Tāpēc pielikumā sniegtajā veidnē ir iekļauti attiecīgi fragmenti no Honkongas konvencijas 5. papildinājuma (“Kuģu pārstrādes licencēšanas dokuments” – DASR) un no attiecīgajām SJO pamatnostādnēm, kas saistītas ar kuģu pārstrādes rūpnīcām, un pievienotas prasības attiecībā uz informāciju un dokumentāciju, kuras noteiktas Kuģu pārstrādes regulā (kā uzskaitīts regulas 15. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā). |
| --- | --- |

(3)

Atšķirībā no citiem īstenošanas aktiem, kas jāpieņem saskaņā ar Kuģu pārstrādes regulu, 2009. gada Honkongas Starptautiskajā konvencijā par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi nav tieši atbilstošas veidnes. Tāpēc pielikumā sniegtajā veidnē ir iekļauti attiecīgi fragmenti no Honkongas konvencijas 5. papildinājuma (“Kuģu pārstrādes licencēšanas dokuments” – DASR) un no attiecīgajām SJO pamatnostādnēm, kas saistītas ar kuģu pārstrādes rūpnīcām, un pievienotas prasības attiecībā uz informāciju un dokumentāciju, kuras noteiktas Kuģu pārstrādes regulā (kā uzskaitīts regulas 15. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā).

| (4) | Lēmuma saturs tika apspriests rakstiskā formā ar ieinteresētajām personām. Pielikumā ņemti vērā sniegtie komentāri. |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma saturs tika apspriests rakstiskā formā ar ieinteresētajām personām. Pielikumā ņemti vērā sniegtie komentāri.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Informāciju un dokumentāciju, kas vajadzīga, lai identificētu kuģu pārstrādes rūpnīcu, kura atrodas trešā valstī un par kuru iesniedz pieteikumu uz iekļaušanu Eiropas kuģu pārstrādes rūpnīcu sarakstā, sniedz pielikumā noteiktajā formātā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 330, 10.12.2013., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1. DAĻA

Kuģu pārstrādes rūpnīcas identifikācijas dati

| Kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums | |
| --- | --- |
| Pārstrādes uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs | |
| Kuģu pārstrādes rūpnīcas pilna adrese | |
| Galvenā kontaktpersona | |
| Tālruņa numurs | |
| E-pasta adrese | |
| Uzņēmuma, kura īpašumā ir rūpnīca, nosaukums, adrese un kontaktinformācija | |
| Darba valoda(-as) | |

Kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums

Pārstrādes uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs

Kuģu pārstrādes rūpnīcas pilna adrese

Galvenā kontaktpersona

Tālruņa numurs

E-pasta adrese

Uzņēmuma, kura īpašumā ir rūpnīca, nosaukums, adrese un kontaktinformācija

Darba valoda(-as)

2. DAĻA

Papildu informācija

| Pārstrādes metode(-es) (1) | |
| --- | --- |
| Pārstrādājamo kuģu veids(-i) | |
| Kuģa pārstrādes plāna apstiprināšanas procedūra (2) | |
| Nodarbināto skaits (3) | |
| Sasniegtais maksimālais pārstrādāto kuģu apjoms gadā pēdējos 10 gados (bezkravas ūdensizspaida tonnās jeb LDT) (4) | |
| Kuģu pārstrādes rūpnīcas apraksts (plāns, ūdens dziļums, pieejamība utt.) | |

Pārstrādes metode(-es) (1)

Pārstrādājamo kuģu veids(-i)

Kuģa pārstrādes plāna apstiprināšanas procedūra (2)

Nodarbināto skaits (3)

Sasniegtais maksimālais pārstrādāto kuģu apjoms gadā pēdējos 10 gados (bezkravas ūdensizspaida tonnās jeb LDT) (4)

Kuģu pārstrādes rūpnīcas apraksts (plāns, ūdens dziļums, pieejamība utt.)

| Smagā tehnika |
| --- |
| Smagu kravu pacelšanas ierīces | Piemēram, celtnis ar izlici: 60 tonnas |
| Piemēram, mobilais celtnis: 35 tonnas × 1,27 tonnas × 1 |
| Piemēram, hidrauliskais ekskavators SH400, ZX330, SK220, ZX200 ar šķērēm, magnētu |
| Piemēram, hidrauliskās šķēres: 600 tonnas × 1 |
| Piemēram, platformsvari: 50 tonnas |
| |
| |
| |
| Laiva | Piemēram, bruto tilpība: 5 tonnas, dzinēja jauda: 240 ZS |
| Šķēres | Piemēram, jauda: 600 tonnas |

Smagā tehnika

Smagu kravu pacelšanas ierīces

Piemēram, celtnis ar izlici: 60 tonnas

Piemēram, mobilais celtnis: 35 tonnas × 1,27 tonnas × 1

Piemēram, hidrauliskais ekskavators SH400, ZX330, SK220, ZX200 ar šķērēm, magnētu

Piemēram, hidrauliskās šķēres: 600 tonnas × 1

Piemēram, platformsvari: 50 tonnas

Laiva

Piemēram, bruto tilpība: 5 tonnas, dzinēja jauda: 240 ZS

Šķēres

Piemēram, jauda: 600 tonnas

| Citas iekārtas |
| --- |
| O2 piegāde | Piemēram, šķidrā O2 piegādes sistēma: 10 m3 |
| Gāzes piegāde | Piemēram, sašķidrinātās naftas gāzes (LPG) baloni |
| Saspiestais gaiss | |
| Ugunsdzēšamie aparāti | Piemēram, portatīvā ugunsdzēšamā aparāta ietilpība |
| Atkritumeļļu apstrāde | Piemēram, eļļas un ūdens atdalīšanas tvertnes
  Tvertnes ietilpība: aptuveni 20 tonnas |
| Atkritumu glabāšana | Piemēram, konteiners azbestam: 2 |
| Incinerators(-i) | Piemēram, nav |
| Elektroapgāde | Piemēram, apakšstacija |

Citas iekārtas

O2 piegāde

Piemēram, šķidrā O2 piegādes sistēma: 10 m3

Gāzes piegāde

Piemēram, sašķidrinātās naftas gāzes (LPG) baloni

Saspiestais gaiss

Ugunsdzēšamie aparāti

Piemēram, portatīvā ugunsdzēšamā aparāta ietilpība

Atkritumeļļu apstrāde

Piemēram, eļļas un ūdens atdalīšanas tvertnes

Tvertnes ietilpība: aptuveni 20 tonnas

Atkritumu glabāšana

Piemēram, konteiners azbestam: 2

Incinerators(-i)

Piemēram, nav

Elektroapgāde

Piemēram, apakšstacija

| Rūpnīcas atrašanās vieta (5) |
| --- |
| Atrašanās vietas sadalījums un klasifikācija | Piemēram, urbanizācijas kontroles zona |
| Rūpnīcas teritorija (m2) | |
| Teritorija ar ceļa segumu | |
| Apkārt esošā vide | Piemēram, fabrikas: izbijis karjers, tuvumā divas piestātnes, jutīgas vides zonas |
| Piemēram, dzīvojamās mājas: privātas dzīvojamās mājas pie ieejas un 200 m attālumā no ieejas |

Rūpnīcas atrašanās vieta (5)

Atrašanās vietas sadalījums un klasifikācija

Piemēram, urbanizācijas kontroles zona

Rūpnīcas teritorija (m2)

Teritorija ar ceļa segumu

Apkārt esošā vide

Piemēram, fabrikas: izbijis karjers, tuvumā divas piestātnes, jutīgas vides zonas

Piemēram, dzīvojamās mājas: privātas dzīvojamās mājas pie ieejas un 200 m attālumā no ieejas

| Darbinieku sertifikāti/licences (6) |
| --- |
| Sertifikāts/licence | Darbinieku skaits/kvalifikācija (7) |
| 1. | Atbildīgais par darbu ar azbestu |

Darbinieku sertifikāti/licences (6)

Sertifikāts/licence

Darbinieku skaits/kvalifikācija (7)

1.

Atbildīgais par darbu ar azbestu

| 2. | Atbildīgais par darbu ar polihlorbifeniliem (PHB) |
| --- | --- |

2.

Atbildīgais par darbu ar polihlorbifeniliem (PHB)

| 3. | Darbības ar noteiktām ķīmiskām vielām |
| --- | --- |

3.

Darbības ar noteiktām ķīmiskām vielām

| 4. | Darba ar azbestu kategorija |
| --- | --- |

4.

Darba ar azbestu kategorija

| 5. | Skābekļgriešana |
| --- | --- |

5.

Skābekļgriešana

| 6. | Metināšana |
| --- | --- |

6.

Metināšana

| 7. | Darbs ar cinku |
| --- | --- |

7.

Darbs ar cinku

| 8. | Pacelšana |
| --- | --- |

8.

Pacelšana

| 9. | Smagu kravu pacelšanas ierīces |
| --- | --- |

9.

Smagu kravu pacelšanas ierīces

| 10. | Jūrnieks |
| --- | --- |

10.

Jūrnieks

| 11. | Ūdenslīdējs |
| --- | --- |

11.

Ūdenslīdējs

| 12. | Bīstamo materiālu aizvākšana |
| --- | --- |

12.

Bīstamo materiālu aizvākšana

(Materiāls A)

(Materiāls B)

(Materiāls C)

(Materiāls D)

(Materiāls E)

(Materiāls F)

(Materiāls G)

(Materiāls H)

(Materiāls I)

(Materiāls J)

(Materiāls K)

3. DAĻA

Atļaujas, licences un pilnvarojumi, ko kompetentā(-ās) iestāde(-es) piešķīrusi(-ušas) kuģu pārstrādei

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu kuģu pārstrādes uzņēmums iesniedz tāda(-u) dokumenta(-u) kopiju(-as), kuru(-us) kompetentās iestādes tam ir piešķīrušas, lai tas varētu nodarboties ar kuģu pārstrādi (8), un, attiecīgā gadījumā, atļauju, licenci vai pilnvarojumu, ko kompetentās iestādes piešķīrušas visiem tā darbuzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas ir tieši iesaistīti kuģu pārstrādē.

Atļaujas, licences un pilnvarojuma dokuments(-i), kas pievienots(-i) pieteikumam (9)

| Dokumenta nosaukums | Valsts, kas izdevusi dokumentu | Kompetentā iestāde, kas izdevusi dokumentu | Izdots (datums) | Derīgs līdz (datums vai uz nenoteiktu laiku) | Uzņēmums, kam izdots dokuments (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Dokumenta nosaukums

Valsts, kas izdevusi dokumentu

Kompetentā iestāde, kas izdevusi dokumentu

Izdots (datums)

Derīgs līdz (datums vai uz nenoteiktu laiku)

Uzņēmums, kam izdots dokuments (10)

4. DAĻA

Kuģu pārstrādes rūpnīcas jauda un ierobežojumi

4.1.   Kuģu pārstrādes jauda

Kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnvarota pieņemt kuģi pārstrādei, ņemot vērā šādus izmēra ierobežojumus.

| Maksimālā kuģu pārstrādes jauda | Citi ierobežojumi |
| --- | --- |
| DWT | | |
| Bruto tilpība | | |
| LDT | | |
| Garums | | |
| Platums (teorētiskais) | | |
| Maksimālais platums | | |
| Sānu augstums | | |

Maksimālā kuģu pārstrādes jauda

Citi ierobežojumi

DWT

Bruto tilpība

LDT

Garums

Platums (teorētiskais)

Maksimālais platums

Sānu augstums

4.2.   Bīstamo materiālu droša un vidi saudzējoša apsaimniekošana

Kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnvarota pieņemt pārstrādei kuģi, kurš satur bīstamus materiālus, kas minēti šajā tabulā, ņemot vērā tālāk izklāstītos nosacījumus.

| Bīstamo materiālu apsaimniekošana (11) | Atkritumu apsaimniekošanas posmu apraksti (12) |
| --- | --- |
| 1. | Azbests |

Bīstamo materiālu apsaimniekošana (11)

Atkritumu apsaimniekošanas posmu apraksti (12)

1.

Azbests

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

Bīstamo materiālu apsaimniekošana

Atkritumu apsaimniekošanas posmu apraksti

| 2. | Ozona slāni noārdošas vielas |
| --- | --- |

2.

Ozona slāni noārdošas vielas

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

Smagie metāli

| 3. | Alvas organiskie pretapaugšanas savienojumi un sistēma |
| --- | --- |

3.

Alvas organiskie pretapaugšanas savienojumi un sistēma

| 4. | Kadmijs un kadmija savienojumi |
| --- | --- |

4.

Kadmijs un kadmija savienojumi

| 5. | Sešvērtīgais hroms un sešvērtīgā hroma savienojumi |
| --- | --- |

5.

Sešvērtīgais hroms un sešvērtīgā hroma savienojumi

| 6. | Svins un svina savienojumi |
| --- | --- |

6.

Svins un svina savienojumi

| 7. | Dzīvsudrabs un dzīvsudraba savienojumi |
| --- | --- |

7.

Dzīvsudrabs un dzīvsudraba savienojumi

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

Liesmas slāpētāji

| 8. | Polibromdifenilēteri (PBDE) |
| --- | --- |

8.

Polibromdifenilēteri (PBDE)

| 9. | Heksabromciklododekāns (HBCDD) |
| --- | --- |

9.

Heksabromciklododekāns (HBCDD)

| 10. | Polibrombifenili (PBB) |
| --- | --- |

10.

Polibrombifenili (PBB)

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

| 11. | Radioaktīvas vielas |
| --- | --- |

11.

Radioaktīvas vielas

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

Bīstamo materiālu apsaimniekošana

Atkritumu apsaimniekošanas posmu apraksti

Citi noturīgi organiskie piesārņotāji

| 12. | Polihlorbifenili (PCB) |
| --- | --- |

12.

Polihlorbifenili (PCB)

| 13. | Perfluoroktāna sulfonātskābe (PFOS) |
| --- | --- |

13.

Perfluoroktāna sulfonātskābe (PFOS)

| 14. | Polihlornaftalīni (vairāk par 3 hlora atomiem) |
| --- | --- |

14.

Polihlornaftalīni (vairāk par 3 hlora atomiem)

| 15. | Noteikti īsas virknes hlorparafīni (SCCP) (hloralkāni, C10-C13) |
| --- | --- |

15.

Noteikti īsas virknes hlorparafīni (SCCP) (hloralkāni, C10-C13)

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

| 16. | Bīstami šķidrumi, atliekas un nogulsnes |
| --- | --- |

16.

Bīstami šķidrumi, atliekas un nogulsnes

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

| 17. | Krāsas un pārklājumi, kas ir viegli uzliesmojoši un/vai izraisa toksisku vielu izdalīšanos |
| --- | --- |

17.

Krāsas un pārklājumi, kas ir viegli uzliesmojoši un/vai izraisa toksisku vielu izdalīšanos

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

| 18. | Citi bīstamie materiāli, kas nav uzskaitīti iepriekš un kas nav kuģa konstrukcijas daļa (precizēt) |
| --- | --- |

18.

Citi bīstamie materiāli, kas nav uzskaitīti iepriekš un kas nav kuģa konstrukcijas daļa (precizēt)

Aizvākšana

Uzglabāšana

Atkritumu apstrāde

5. DAĻA

Paziņojums par tādu kuģu pārstrādi, kuri kuģo ar ES dalībvalsts karogu

TĀDU KUĢU PĀRSTRĀDE, KURI KUĢO AR EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTS KAROGU

Ar šo ...(vārds, uzvārds) uzņēmuma ...(uzņēmums) ...(turpmāk “uzņēmums”) (13) vārdā apstiprina, ka uzņēmums pieņems kuģus, kuri kuģo ar ES dalībvalsts karogu, pārstrādei tikai saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi. Turklāt uzņēmums:

| a) | pirms jebkādas kuģa pārstrādes:






  — | nosūtīs kuģa īpašniekam un administrācijai vai atzītai organizācijai, kuru tā ir pilnvarojusi, kuģa pārstrādes plānu, ko saskaņā ar piemērojamo procedūru (14) apstiprinājusi kompetentā iestāde, |
| --- | --- | --- |

a)

pirms jebkādas kuģa pārstrādes:

—

nosūtīs kuģa īpašniekam un administrācijai vai atzītai organizācijai, kuru tā ir pilnvarojusi, kuģa pārstrādes plānu, ko saskaņā ar piemērojamo procedūru (14) apstiprinājusi kompetentā iestāde,

| — | ziņos administrācijai, ka kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnībā gatava uzsākt kuģa pārstrādi; |
| --- | --- |

—

ziņos administrācijai, ka kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnībā gatava uzsākt kuģa pārstrādi;

| b) | kad kuģa pilnīga vai daļēja pārstrāde būs pabeigta saskaņā ar šo regulu, 14 dienās pēc pilnīgas vai daļējas pārstrādes saskaņā ar kuģa pārstrādes plānu nosūtīs paziņojumu par pabeigšanu administrācijai, kura attiecīgajam kuģim ir izdevusi sertifikātu par gatavību pārstrādei. Paziņojumā par pārstrādes pabeigšanu tiks iekļauts ziņojums par incidentiem un negadījumiem, kas negatīvi ietekmē cilvēka veselību un/vai vidi, ja tādi ir. |
| --- | --- |

b)

kad kuģa pilnīga vai daļēja pārstrāde būs pabeigta saskaņā ar šo regulu, 14 dienās pēc pilnīgas vai daļējas pārstrādes saskaņā ar kuģa pārstrādes plānu nosūtīs paziņojumu par pabeigšanu administrācijai, kura attiecīgajam kuģim ir izdevusi sertifikātu par gatavību pārstrādei. Paziņojumā par pārstrādes pabeigšanu tiks iekļauts ziņojums par incidentiem un negadījumiem, kas negatīvi ietekmē cilvēka veselību un/vai vidi, ja tādi ir.

...

| Vieta ... | Datums ... |
| --- | --- |

Vieta ...

Datums ...

Paraksts:

NB! Paziņojums nenozīmē, ka rūpnīca nedrīkst pieņemt kuģus, kas kuģo ar trešās valsts karogu.

6. DAĻA

Paziņojums par reģenerācijas un apglabāšanas darbībām

REĢENERĀCIJAS UN APGLABĀŠANAS DARBĪBAS

Saskaņā ar 2009. gada Honkongas Starptautisko konvenciju par kuģu pārstrādi drošā un vidi saudzējošā veidā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi mērķis ir nepieļaut, samazināt, ierobežot līdz minimumam un, cik vien praktiski iespējams, izskaust negadījumus, kaitējumus un citu negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, ko rada kuģu pārstrāde. Regulas 15. panta 5. punktā noteikts, ka kuģu pārstrādes uzņēmumam jāspēj uzskatāmi parādīt, ka atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums, kas saņem atkritumus, darbosies saskaņā ar cilvēka veselības un vides aizsardzības standartiem, kas ir lielā mērā līdzvērtīgi attiecīgajiem starptautiskajiem un Eiropas Savienības standartiem.

Ar šo ...(vārds, uzvārds) uzņēmuma ...(uzņēmums) ...(turpmāk “uzņēmums”) (15) vārdā, ciktāl viņam(-ai) zināms, apstiprina, ka atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums(-i), kurš(-i) saņem atkritumus no kuģu pārstrādes rūpnīcas:

| a) | ir pilnvarots(-i) (un pilnvarojumu ir izsniegušas valsts kompetentās iestādes) apstrādāt saņemtos atkritumus; |
| --- | --- |

a)

ir pilnvarots(-i) (un pilnvarojumu ir izsniegušas valsts kompetentās iestādes) apstrādāt saņemtos atkritumus;

| b) | darbojas saskaņā ar cilvēka veselības un vides aizsardzības standartiem, kas ir lielā mērā līdzvērtīgi attiecīgajiem starptautiskajiem un Eiropas Savienības standartiem. |
| --- | --- |

b)

darbojas saskaņā ar cilvēka veselības un vides aizsardzības standartiem, kas ir lielā mērā līdzvērtīgi attiecīgajiem starptautiskajiem un Eiropas Savienības standartiem.

Uzņēmums kopā ar šo paziņojumu iesniedz visu to attiecīgo dokumentu kopijas, kurus saņēmis(-uši) atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums(-i) (sk. 2. daļu).

| Vieta ... | Datums ... |
| --- | --- |

Vieta ...

Datums ...

Paraksts:

7. DAĻA

Kuģu pārstrādes rūpnīcas plāns

KUĢU PĀRSTRĀDES RŪPNĪCAS PLĀNS

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi 15. panta 2. punkta g) apakšpunktu kuģu pārstrādes uzņēmumam jāapstiprina, ka tas ir pieņēmis kuģu pārstrādes rūpnīcas plānu, ņemot vērā attiecīgās SJO pamatnostādnes.

Ar šo es, ...(vārds, uzvārds), paziņoju, ka uzņēmums (uzņēmums)... (16) ir pieņēmis kuģu pārstrādes rūpnīcas plānu. Pieteikumam ir pievienota kuģu pārstrādes rūpnīcas plāna kopija.

| Vieta ... | Datums ... |
| --- | --- |

Vieta ...

Datums ...

Paraksts:

8. DAĻA

Ugunsbīstamiem darbiem drošu un iekļūšanai drošu apstākļu kritēriji

Saskaņā ar regulas 15. panta 2. punkta d) apakšpunktu kuģu pārstrādes uzņēmums sniedz pierādījumus, ka kuģu pārstrādes rūpnīca spēj noteikt, uzturēt un uzraudzīt kritērijus attiecībā uz iekļūšanai drošiem un ugunsbīstamiem darbiem drošiem apstākļiem visā kuģa pārstrādes laikā.

| | Pierādījumi, kas pievienoti šim pieteikumam (17) |
| --- | --- |
| Ugunsbīstamiem darbiem droši apstākļi | |
| Iekļūšanai droši apstākļi | |

Pierādījumi, kas pievienoti šim pieteikumam (17)

Ugunsbīstamiem darbiem droši apstākļi

Iekļūšanai droši apstākļi

---

(1)  Sk., piemēram, SJO pamatnostādņu 3.4.1. iedaļas trešo daļu, Rezolūcija MEPC.210(63), 24. lpp.

(2)  Runa ir par procedūru, kas minēta Kuģu pārstrādes regulas 7. panta 3. punktā un 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

(3)  Pieteikuma iesniegšanas laikā.

(4)  Šim skaitlim jābūt pamatotam, piemēram, ar oficiāliem apstiprinājumiem par attiecīgajā gadā pārstrādāto kuģu pārstrādes pabeigšanu, un tajos jānorāda kuģu LDT. Saskaņā ar Kuģu pārstrādes regulas 32. pantu šo skaitli aprēķina kā “LDT izteiktu to kuģu svara summu, kas attiecīgajā gadā ir pārstrādāti konkrētajā rūpnīcā. Maksimālo kuģu pārstrādes apjomu gadā nosaka, izraugoties augstāko vērtību, kas sasniegta katrā kuģu pārstrādes rūpnīcā iepriekšējo 10 gadu laikposmā, vai gadījumā, ja kuģu pārstrādes rūpnīca saņēmusi atļauju pirmo reizi, – augstāko gada vērtību, kas sasniegta konkrētajā rūpnīcā”.

(5)  Saskaņā ar regulas 15. panta 2. punkta e) apakšpunktu pievieno karti, kur redzamas kuģu pārstrādes rūpnīcas robežas un kuģu pārstrādes operāciju norises vietas.

(6)  Ņemiet vērā, ka jāaizpilda tikai tabulas rindas, kas attiecas uz bīstamajiem materiāliem, kurus kuģu pārstrādes rūpnīcai ir atļauts aizvākt.

(7)  Ņemiet vērā, ka kuģu pārstrādes uzņēmumam jebkurā brīdī jābūt gatavam Eiropas Komisijai vai pārstāvjiem, kas rīkojas Komisijas vārdā, sniegt pierādījumus par visu to darbinieku kompetenci, kuriem ir atļauts veikt bīstamo materiālu aizvākšanu.

(8)  Ja attiecīgā(-ās) kompetentā(-ās) iestāde(-es) neizsniedz īpašu atļauju, licenci vai pilnvarojumu kuģa pārstrādei, pieteikuma iesniedzējs to skaidri norāda savā pieteikumā un iesniedz citas attiecīgas atļaujas, licences un pilnvarojumus attiecībā uz uzņēmuma darbībām.

(9)  Ierakstiet tabulā visas kompetento iestāžu piešķirtās atļaujas, licences un pilnvarojumus un pievienojiet šo dokumentu kopijas.

(10)  Kuģu pārstrādes uzņēmuma un/vai tā darbuzņēmēja/apakšuzņēmēja nosaukums, uz kuru attiecas dokuments.

(11)  Attiecībā uz katra materiāla apsaimniekošanu atsaucei jānorāda valsts un/vai starptautiskās prasības. Ir jāmin visi ierobežojumi, kas ir uzlikti saskaņā ar pilnvarojumu, ko izdevusi(-ušas) tās valsts kompetentā(-ās) iestāde(-es), kur atrodas rūpnīca. Bīstamos materiālus var saturēt kuģa vai aprīkojuma daļas (piemēram, krāsa vai plastmasas piedevas) vai ķīmiskie maisījumi (piemēram, dzesēšanas fluīdi).

(12)  Saskaņā ar regulas 15. panta 2. punkta f) apakšpunkta ii) punktu, lūdzu, 1) norādiet, kurš apsaimniekošanas process tiks piemērots, 2) norādiet vietu, kur notiek darbība (rūpnīcā vai pakārtotā atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumā – šajā gadījumā par to arī jāsniedz informācija, ieskaitot uzņēmuma nosaukumu un kontaktinformāciju), un 3) sniedziet pierādījumus, ka izmantotajos procesos netiks apdraudēta cilvēku veselība un tie būs vidi saudzējoši.

(13)  Kuģu pārstrādes uzņēmuma nosaukums.

(14)  Procedūra ir aprakstīta Kuģu pārstrādes regulas 7. panta 3. punktā.

(15)  Kuģu pārstrādes uzņēmuma nosaukums.

(16)  Kuģu pārstrādes uzņēmuma nosaukums.

(17)  Jāatsaucas uz šim pieteikumam pievienotā kuģu pārstrādes rūpnīcas plāna attiecīgajiem fragmentiem.

---

Labojumi

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/156 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/156

---

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1835 (2015. gada 12. oktobris), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 266, 2015. gada 13. oktobris
  )

73. un 74. lappusē II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Lēmums 2011/411/KĀDP | Šis lēmums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 4. panta 4. punkts | — |
| 4. panta 5. punkts | 4. panta 4. punkts |
| 5. pants | 5. pants |
| — | 5. panta 3. punkta g) līdz i) apakšpunkts |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. pants | 7. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | 9. pants |
| 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts | — |
| 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| — | 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 9. panta 1. punkta p) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta r) apakšpunkts |
| — | 9. panta 1. punkta p) un q) apakšpunkts |
| 10. pants | 10. pants |
| — | 10. panta 2. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 10. panta 3. punkts |
| 10. panta 3. punkts | 10. panta 4. punkts |
| 10. panta 3. punkta e) apakšpunkts | — |
| 10. panta 3. punkta f) apakšpunkts | 10. panta 4. punkta e) apakšpunkts |
| 10. panta 3. punkta g) apakšpunkts | 10. panta 4. punkta f) apakšpunkts |
| 10. panta 3. punkta h) apakšpunkts | 10. panta 4. punkta g) apakšpunkts |
| 10. panta 3. punkta i) apakšpunkts | 10. panta 4. punkta h) apakšpunkts |
| 10. panta 3. punkta j) apakšpunkts | 10. panta 4. punkta i) apakšpunkts |
| 10. panta 3. punkta k) apakšpunkts | 10. panta 4. punkta j) apakšpunkts |
| 10. panta 4. punkts | 10. panta 5. punkts |
| 10. panta 5. punkts | 10. panta 6. punkts |
| 10. panta 6. punkts | 10. panta 7. punkts |
| 11. pants | 11. pants |
| — | 11. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkts |
| — | 11. panta 5. punkts |
| 11. panta 4. punkts | 11. panta 6. punkts |
| 12. pants | — |
| — | 12. pants |
| 13. pants | 13. pants |
| — | 13. panta 2. punkts |
| 13. panta 2. punkts | 13. panta 3. punkts |
| 13. panta 3. punkts | 13. panta 4. punkts |
| 13. panta 4. punkts | 13. panta 5. punkts |
| 13. panta 5. punkts | 13. panta 6. punkts |
| 13. panta 6. punkts | 13. panta 7. punkts |
| 13. panta 7. punkts | 13. panta 8. punkts |
| 13. panta 8. punkts | 13. panta 9. punkts |
| 13. panta 9. punkts | 13. panta 10. punkts |
| 13. panta 10. punkts | 13. panta 11. punkts |
| 14. pants | 14. pants |
| 14. panta 3. punkts | — |
| 15. pants | 15. pants |
| 16. pants | 16. pants |
| 17. pants | 17. pants |
| 18. pants | 18. pants |
| 18. panta 3. punkts | — |
| — | 18. panta 3. punkts |
| 19. pants | 19. pants |
| 20. pants | 20. pants |
| — | 21. pants |
| 21. pants | 22. pants |
| 22. pants | 23. pants |
| 22. panta 4. punkts | 24. panta 4. punkta otrais teikums |
| 23. pants | 24. pants |
| 23. panta 2. punkts | 24. panta 4. punkta pirmais teikums |
| — | 25. pants |
| 24. pants | 26. pants |
| 24. panta 6. līdz 8. punkts | — |
| — | 24. panta 6. punkts |
| 25. pants | 27. pants |
| — | 27. panta 3. punkts |
| 26. pants | 28. pants |
| 27. pants | 29. pants |
| 28. pants | 30. pants |
| — | 31. pants |
| 29. pants | 32. pants |
| 30. pants | 33. pants |
| 31. pants | 34. pants |
| 32. pants | 35. pants” |

Lēmums 2011/411/KĀDP

Šis lēmums

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

4. panta 4. punkts

—

4. panta 5. punkts

4. panta 4. punkts

5. pants

5. pants

—

5. panta 3. punkta g) līdz i) apakšpunkts

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

9. panta 1. punkta b) apakšpunkts

—

9. panta 1. punkta c) apakšpunkts

9. panta 1. punkta b) apakšpunkts

—

9. panta 1. punkta c) apakšpunkts

9. panta 1. punkta p) apakšpunkts

9. panta 1. punkta r) apakšpunkts

—

9. panta 1. punkta p) un q) apakšpunkts

10. pants

10. pants

—

10. panta 2. punkts

10. panta 2. punkts

10. panta 3. punkts

10. panta 3. punkts

10. panta 4. punkts

10. panta 3. punkta e) apakšpunkts

—

10. panta 3. punkta f) apakšpunkts

10. panta 4. punkta e) apakšpunkts

10. panta 3. punkta g) apakšpunkts

10. panta 4. punkta f) apakšpunkts

10. panta 3. punkta h) apakšpunkts

10. panta 4. punkta g) apakšpunkts

10. panta 3. punkta i) apakšpunkts

10. panta 4. punkta h) apakšpunkts

10. panta 3. punkta j) apakšpunkts

10. panta 4. punkta i) apakšpunkts

10. panta 3. punkta k) apakšpunkts

10. panta 4. punkta j) apakšpunkts

10. panta 4. punkts

10. panta 5. punkts

10. panta 5. punkts

10. panta 6. punkts

10. panta 6. punkts

10. panta 7. punkts

11. pants

11. pants

—

11. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkts

—

11. panta 5. punkts

11. panta 4. punkts

11. panta 6. punkts

12. pants

—

—

12. pants

13. pants

13. pants

—

13. panta 2. punkts

13. panta 2. punkts

13. panta 3. punkts

13. panta 3. punkts

13. panta 4. punkts

13. panta 4. punkts

13. panta 5. punkts

13. panta 5. punkts

13. panta 6. punkts

13. panta 6. punkts

13. panta 7. punkts

13. panta 7. punkts

13. panta 8. punkts

13. panta 8. punkts

13. panta 9. punkts

13. panta 9. punkts

13. panta 10. punkts

13. panta 10. punkts

13. panta 11. punkts

14. pants

14. pants

14. panta 3. punkts

—

15. pants

15. pants

16. pants

16. pants

17. pants

17. pants

18. pants

18. pants

18. panta 3. punkts

—

—

18. panta 3. punkts

19. pants

19. pants

20. pants

20. pants

—

21. pants

21. pants

22. pants

22. pants

23. pants

22. panta 4. punkts

24. panta 4. punkta otrais teikums

23. pants

24. pants

23. panta 2. punkts

24. panta 4. punkta pirmais teikums

—

25. pants

24. pants

26. pants

24. panta 6. līdz 8. punkts

—

—

24. panta 6. punkts

25. pants

27. pants

—

27. panta 3. punkts

26. pants

28. pants

27. pants

29. pants

28. pants

30. pants

—

31. pants

29. pants

32. pants

30. pants

33. pants

31. pants

34. pants

32. pants

35. pants”

---

| 18.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/158 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/158

---

Labojums Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 27. augusta Pamatnostādnē (ES) 2015/1938, ar ko groza Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2015/27)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 282, 2015. gada 28. oktobris
  )

45. lappusē 12. punktā 107.a panta 4. punktā:

tekstu:

“4.   DECC emitents ir ĪNS, kas dibināta dalībvalstī, kuras valūta ir euro. Darījuma puses, kas nav emitents, pamatā esošo kredītprasību debitori un iniciators, ir reģistrētas EEZ.”

lasīt šādi:

“4.   DECC emitents ir īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas reģistrēta dalībvalstī, kuras valūta ir euro. Darījuma puses, kas nav emitents, pamatā esošo kredītprasību debitori un iniciators, ir reģistrētas EEZ.”

---