xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Europos Sąjungos C 298/2019


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0960 |
| Europos Sąjungos oficialusis leidinys | | C 298 |
| European flag | | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai 2019m. rugsėjo 3d. |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Turinys | | Puslapis |
| | IV   Pranešimai | |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI | |
| | Europos Parlamentas | |
| 2019/C 298/01 | [2019 m. birželio 23–25 d. LXI COSAC plenarinis posėdis, Bukareštas, LXI COSAC dokumentas](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2019.298.01.0001.01.LIT.xhtml) | [1](#C_2019298LT.01000101.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| LT | |

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 298/1 |

---

2019 M. BIRŽELIO 23–25 D.

LXI COSAC plenarinis posėdis, Bukareštas,

LXI COSAC dokumentas

(2019/C 298/01)

1.   Europos Parlamento rinkimai

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1 | Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC) teigiamai vertina sėkmingą devintųjų Europos Parlamento rinkimų, įvykusių 2019 m. gegužės 23–26 d., įgyvendinimą. COSAC atkreipia dėmesį į bendrą rinkėjų aktyvumą rinkimuose – pirmą kartą per 25 metus Europos lygmeniu balsavo daugiau nei 50 proc. rinkėjų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2 | COSAC taip pat pripažįsta, kad reikia tolesnių kolektyvinių pastangų siekiant priartinti piliečius prie ES sprendimų priėmimo proceso ir taip dar labiau padidinti rinkėjų aktyvumą būsimuose rinkimuose. Šiuo tikslu COSAC skatina nacionalinių parlamentų ir naujai išrinkto Europos Parlamento santykių stiprinimą, kad Europos darbotvarkėje būtų labiau atsižvelgiama į ES piliečių lūkesčius. |

2.   Sanglauda – bendra Europos vertybė

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1 | COSAC pripažįsta, kad sanglaudos politika yra svarbus Europos projekto ramstis, ir atkreipia dėmesį į jos rezultatus investicijų, ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, socialinės ir teritorinės konvergencijos srityse. COSAC mano, kad 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa turėtų atspindėti ilgalaikę ES vystymosi strategiją. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2 | COSAC primena, kad sanglaudos politika suteikia esminės Europos pridėtinės vertės; ši politika – tai solidarumo išraiška, jos veikimas grindžiamas regionais, pagal šią politiką svarbiausi yra piliečiai, tiek kaip įkvėpimo šaltinis, tiek kaip Europos veiklos naudos gavėjai, todėl jai reikalingas tinkamas ir tvarus finansavimas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3 | COSAC ragina dėti daugiau pastangų visais lygmenimis siekiant mažinti skirtumus ES, įskaitant atokiausius regionus, užtikrinti socialinį vystymąsi ir aukštą gyvenimo lygį, remti junglumą ir skaitmeninimą, skatinti inovacijas ir verslumą, stiprinti pramonės strategiją ir užtikrinti saugesnę bei ekologiškesnę aplinką. |

3.   Tarptautinių Europos Sąjungos prekybos santykių perspektyvos; būsimi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykiai „Brexit‘o“ aplinkybėmis

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1 | COSAC primena, kad šiuo metu ES yra didžiausia prekybos partnerė, bendradarbiaujanti su daugiau nei 80 pasaulio šalių, ir mano, kad jeigu prekyba vykdoma atvirai ir sąžiningai, ji yra būtina siekiant kurti gerovę. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2 | COSAC remia Pasaulio prekybos organizacijos reformą dėl jos veiksmingumo, skaidrumo ir atsparumo XXI a. problemoms; COSAC pasisako už daugiašališkumą valstybių santykių srityje, įskaitant prekybos santykius; COSAC smerkia vienašales prekybos priemones, kurios daro neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir valstybių tarpusavio santykiams, grindžiamiems pasitikėjimu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3 | COSAC palankiai vertina ES pastangas pasinaudoti naujomis ekonominėmis galimybėmis ir ragina Europos Komisiją įvertinti ir plėtoti laisvosios prekybos santykius su Afrikos, Azijos, Šiaurės ir Pietų Amerikų valstybėmis ir regionais bei su Australija ir Naująja Zelandija ir dėl šių santykių derėtis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4 | COSAC pabrėžia, kad reikalinga subalansuota ES prekybos politika, kurią įgyvendinant atsižvelgiama ne tik į bendrosios rinkos atvėrimą pagrindiniams pasauliniams partneriams, bet ir į būtinybę nustatyti abipusiškumo taisykles, ypač dėl prieigos prie viešųjų pirkimų, išsaugoti ES socialinius ir aplinkosaugos standartus bei visuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkio, išlaikyti Europos įmonių konkurencingumą. Būtina apsaugoti bendrąją rinką, todėl reikalingos priemonės prieš importus dempingo kaina ir subsidijuotus importus iš ES nepriklausančių šalių. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5 | Derantis dėl naujų prekybos susitarimų ir juos įgyvendinant COSAC taip pat ragina skatinti, gerbti ir ginti pagrindines Europos vertybes, pavyzdžiui, demokratiją ir teisinės valstybės principą, žmogaus ir socialines teises, taip pat aplinkosaugos standartus ir kovą su klimato kaita, numatytus Paryžiaus klimato susitarime, geografines nuorodas, sveikatos, maisto saugos ir gyvūnų gerovės užtikrinimą. COSAC ypač pabrėžia poreikį kovoti su ksenofobija, rasizmu ir antisemitizmu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6 | COSAC primena, kad dėl Europos Komisijos kompetencijos prekybos srityje ES turi labai tvirtą derybinę poziciją trečiųjų šalių atžvilgiu, ir kartu prašo įtraukesnės prekybos darbotvarkės, kurioje būtų atsižvelgiama į valstybių narių ir jų nacionalinių parlamentų išreikštas nuomones. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7 | COSAC atkreipia dėmesį į ES ir Šveicarijos derybų dėl susitarimo dėl institucinės struktūros rezultatus ir, atsižvelgdama į dvišalių santykių svarbą, ragina šalis laikytis bendru susitarimu grindžiamo požiūrio. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8 | COSAC pabrėžia transatlantinių prekybos santykių svarbą ir poreikį toliau juos gerinti. Šiuo atžvilgiu COSAC atkreipia dėmesį į ES Tarybos sprendimą, kuriame teigiama, kad ES turėtų derėtis dėl laisvosios prekybos susitarimų tik su Paryžiaus klimato susitarimo šalimis, derybiniai nurodymai dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP) pripažinti nebeaktualiais, o Europos Komisijai suteikiamas leidimas pradėti derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo dėl pramoninėms prekėms taikomų muito mokesčių panaikinimo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9 | COSAC smerkia sisteminį vienašalių ekonominių ir prekybos sankcijų, turinčių eksteritorialų poveikį, taikymą. Dėl šios priežasties COSAC remia ES pastangas kovoti su tokių sankcijų, darančių įtaką Sąjungos vienybei ir kompetencijai, poveikiu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10 | Kadangi Jungtinė Karalystė nusprendė išstoti iš ES, COSAC prašo, kad po „Brexit‘o“ pagal Susitarimą dėl išstojimo ir deklaraciją dėl būsimų JK ir ES santykių būtų užmegzti ypatingi prekybos santykiai. Sykiu COSAC pabrėžia poreikį išlaikyti bendrosios rinkos vientisumą, neišskirti keturių laisvių ir užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė vykdys savo finansinius įsipareigojimus ES. |

4.   Europos švietimo erdvė – bendrosios rinkos pertvarkymo ir stiprinimo varomoji jėga

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1 | COSAC primena poreikį, kad visos ES švietimo ir mokymo sistemos neatsiliktų nuo technologijų pažangos, atitiktų darbo rinkos lūkesčius, kartu išlaikydamos esminę visapusiško švietimo vertybę, ir paruoštų jaunąją kartą aukštos kvalifikacijos ateities darbams ir inovacijomis grindžiamam verslumui. Prasidedant ketvirtajai pramonės revoliucijai švietimas ir mokymas yra neatsiejami nuo siekio padidinti Europos ekonomikos klestėjimą ir konkurencingumą bei bendrąją rinką paversti vieta, kurioje pačios novatoriškiausios įmonės susitinka su labiausiai kvalifikuota darbo jėga. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2 | Atsižvelgiant į Sutarčių teisinį pagrindą, COSAC pripažįsta nacionalines ir regionines kompetencijas švietimo ir mokymo srityje ir rekomenduoja glaudesnį ES, jos valstybių narių ir visų susijusių federacinių subjektų koordinavimą, kad būtų sukurta įtrauki, lanksti, visapusiška ir aukštos kokybės švietimo aplinka, atitinkanti skaitmeninės eros ir naujų technologijų reikalavimus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3 | COSAC mano, kad aukštas ir palyginamas švietimo ir skaitmeninių įgūdžių lygis visoje ES ir bendra skaitmeninių sertifikatų pripažinimui palengvinti skirta sistema yra esminiai dalykai stiprinant ir plėtojant bendrąją rinką. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4 | Nors COSAC palankiai vertina pastangas sukurti Europos švietimo erdvę iki 2025 m., COSAC ragina Europos Komisiją suteikti naują postūmį mokymosi visą gyvenimą sistemai, visų pirma skatinant komunikaciją ir remiant Europos agentūrų veiksmų planus, ir pabrėžia, kad reikia finansuoti mokslinius tyrimus pedagogikos srityje. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5 | Atsižvelgdama į valstybių narių atsakomybę formuoti savo atitinkamą švietimo sistemą, COSAC ragina remti profesinį mokymą, judumą, jaunimo užimtumą ir jaunimo verslumą, visų pirma sprendžiant perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką iššūkius, kuriant programą „Erasmus besimokantiems amato“ ir pritaikant mokymo ir švietimo sistemas skaitmeniniam amžiui ir dirbtinio intelekto raidai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6 | COSAC pasisako už švietimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, siekiant visapusiškai įtraukti verslo sektorių į skaitmeninį švietimą visais lygmenimis ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę aukštųjų technologijų, pvz., kosminės erdvės mokslų ir kvantinių kompiuterių, srityse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7 | COSAC kviečia nacionalinius ir regionų parlamentus nustatyti geriausią patirtį ir ja keistis, siekiant sukurti lanksčias, įtraukias ir aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas ir pritaikyti Europos švietimo erdvę prie skaitmeninės ir technologinės plėtros, visų pirma remiant Europos universiteto projektą, kuris skatina plėtoti universitetų, sudarytų taikant principą „iš apačios į viršų“, tinklus visoje ES. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8 | COSAC kviečia nacionalinius ir regionų parlamentus sekti ES diskusijas švietimo, mokymo ir kultūros klausimais ir skatinti atitinkamas vyriausybes šias temas laikyti svarbiausiais darbotvarkės klausimais. |

5.   Naujovėmis, technologine pažanga ir socialiniu poveikiu pagrįsta ekonomika. Parlamentų vaidmuo skatinant naująją ES ekonomiką

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1 | COSAC pabrėžia būtinybę užtikrinti teisės aktus, kurie neatsiliktų nuo naujovių skaitmeniniame ir technologijų amžiuje ir jas skatintų, grindžiamus skaidriu politiniu dialogu ir ekonominiais, socialiniais, teisiniais ir etiniais vertinimais. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2 | COSAC mano, kad technologinė pažanga ir dirbtinis intelektas yra ypatingai svarbūs bendrajai rinkai, nes jie suteikia didelį pranašumą Europos ekonomikai pasaulinės konkurencijos aplinkybėmis ir todėl, vadovaujantis subsidiarumo principu, šiose srityse reikalingas bendras ir suderintas teisėkūros metodas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3 | COSAC ragina Europos Komisiją ateinančios kadencijos metu atkreipti ypatingą dėmesį į technologinę pažangą ir ypač į dirbtinį intelektą, siekiant skatinti, įgyvendinti ir pagreitinti visas būtinas konsultacijas šiose srityse ir pateikti atitinkamus pasiūlymus, kad būtų išvengta atotrūkių tarp naujų technologijų ir teisės aktų sistemos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4 | COSAC mano, kad technologinė pažanga ir ypač dirbtinis intelektas turėtų veikti žmonėms, o ne prieš žmones – jie turėtų būti įvaldyti, įperkami ir patikimi, jų naudojimas turėtų būti išmintingas, darnus ir skaidrus, visapusiškai paisant individualių ir kolektyvinių teisių ir pareigų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5 | Kadangi technologinė pažanga ir ypač dirbtinis intelektas kelia riziką ir teikia galimybes, COSAC primena, kad būtina užtikrinti, jog jie visiškai atitiktų piliečių poreikius, ir prašo imtis visapusiškų priemonių siekiant sumažinti jų daromą poveikį darbo rinkai ir apriboti jų invazinį pobūdį. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas naudotojų, vartotojų ir darbuotojų teisėms, socialinio draudimo įmokoms, naujoms profesinėms kvalifikacijoms ir naujoms pramonės strategijoms. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6 | COSAC mano, kad subsidiarumo ir proporcingumo patikrinimai taip pat svarbūs reguliuojant naujas technologijas, ir ragina parlamentus ir Europos Komisiją skatinti ir užtikrinti sąžiningą vertės grandinių finansavimą visoje ES, plėtoti socialinį ir politinį dialogą ir didinti pasitikėjimą naujomis technologijomis. |

6.   Subsidiarumas ir proporcingumas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.1 | COSAC dar kartą patvirtina savo tvirtą susidomėjimą tolesne subsidiarumo ir proporcingumo kontrolės mechanizmų plėtote ir pageidauja, kad ES institucijos ir toliau gerintų šių dviejų principų taikymą, nes jie stiprina šių institucijų veiksmų demokratinį teisėtumą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.2 | COSAC ragina parlamentus pasinaudoti visomis subsidiarumo ir proporcingumo tikrinimo procedūrų galimybėmis pagal Sutartis ir remti politinio dialogo su Europos institucijomis tobulinimą, tokiu būdu didinant ES politikos formavimo skaidrumą ir priartinant žmones prie ES. Atsižvelgdama į tai, COSAC išreiškia pageidavimą, jog naujieji Europos Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkai užtikrintų, kad ES sprendimų priėmimo procese demokratinė atskaitomybė ir skaidrumas būtų pagrindinės šių pirmininkų svarbaus darbo vertybės. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.3 | COSAC ragina Europos Komisiją, Europos Parlamentą ir ES Tarybą kuo greičiau susitarti dėl to, kad į aštuonių savaičių laikotarpį, per kurį turi būti pateiktos pagrįstos nuomonės, nebūtų įtrauktos Kalėdų, Naujųjų metų ir Velykų atostogos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.4 | COSAC palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „Subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmens stiprinimas formuojant ES politiką“, ypač priemones, susijusias su bendru supratimu apie subsidiarumą ir proporcingumą, taip pat aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą ES politikos formavimo procese. COSAC taip pat palankiai vertina tai, kad šis klausimas buvo aptartas 2018 m. lapkričio 15–16 d. Brėgence vykusioje subsidiarumo konferencijoje Austrijos pirmininkavimo ES Tarybai metu. COSAC primena, kad svarbu paraginti nacionalinius parlamentus ir Europos Parlamentą aktyviai dalyvauti diskusijose, kaip stiprinti subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmenį ES politikos formavimo procese. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5 | COSAC ragina užmegzti platesnio užmojo požiūrį, kuriuo siekiama naujojo institucinio ciklo metu sustiprinti nacionalinių parlamentų vaidmenį ES politikos formavimo procese. |

---