# Euroopan unionin L 19/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 19 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta27. tammikuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 19

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta27. tammikuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2016/89, annettu 18 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 muuttamisesta vahvistamalla unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/90, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 102/2012 muuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen | 22 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/91, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta | 28 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/92, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 31 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2016/89, annettu 18 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 muuttamisesta vahvistamalla unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/90, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 102/2012 muuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

22

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/91, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta

28

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/92, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

31

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 27.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 19/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/89,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2015,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 muuttamisesta vahvistamalla unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) N:o 347/2013 vahvistetaan puitteet tarvittavien yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelylle, suunnittelulle ja toteutukselle, jotta voidaan toteuttaa yhdeksän strategista maantieteellistä energiainfrastruktuurien ensisijaista käytävää sähkön, kaasun ja öljyn aloilla ja kolme unionin laajuista energiainfrastruktuurien ensisijaista aihealuetta älykkäitä verkkoja, sähkönsiirron valtaväyliä ja hiilidioksidin siirtoverkkoja varten. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) N:o 347/2013 vahvistetaan puitteet tarvittavien yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelylle, suunnittelulle ja toteutukselle, jotta voidaan toteuttaa yhdeksän strategista maantieteellistä energiainfrastruktuurien ensisijaista käytävää sähkön, kaasun ja öljyn aloilla ja kolme unionin laajuista energiainfrastruktuurien ensisijaista aihealuetta älykkäitä verkkoja, sähkönsiirron valtaväyliä ja hiilidioksidin siirtoverkkoja varten.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista, jäljempänä ’unionin luettelo’. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista, jäljempänä ’unionin luettelo’.

| (3) | Alueelliset ryhmät ovat arvioineet unionin luetteloon ehdotetut hankkeet, ja ne täyttävät asetuksen (EU) N:o 347/2013 4 artiklassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(3)

Alueelliset ryhmät ovat arvioineet unionin luetteloon ehdotetut hankkeet, ja ne täyttävät asetuksen (EU) N:o 347/2013 4 artiklassa säädetyt edellytykset.

| (4) | Alueelliset ryhmät hyväksyivät yhteistä etua koskevien hankkeiden alueellisten luettelojen luonnokset teknisen tason kokouksissa. Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) annettua 30 päivänä lokakuuta 2015 puoltavat lausunnot arviointiperusteiden ja kustannus-hyötyanalyysin johdonmukaisesta soveltamisesta eri alueilla alueellisten ryhmien päätöksentekoelimet hyväksyivät alueelliset luettelot 3 päivänä marraskuuta 2015. Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti kaikille ehdotetuille hankkeille saatiin ennen alueellisten luettelojen hyväksymistä niiden jäsenvaltioiden hyväksyntä, joiden alueeseen hanke liittyy. |
| --- | --- |

(4)

Alueelliset ryhmät hyväksyivät yhteistä etua koskevien hankkeiden alueellisten luettelojen luonnokset teknisen tason kokouksissa. Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) annettua 30 päivänä lokakuuta 2015 puoltavat lausunnot arviointiperusteiden ja kustannus-hyötyanalyysin johdonmukaisesta soveltamisesta eri alueilla alueellisten ryhmien päätöksentekoelimet hyväksyivät alueelliset luettelot 3 päivänä marraskuuta 2015. Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti kaikille ehdotetuille hankkeille saatiin ennen alueellisten luettelojen hyväksymistä niiden jäsenvaltioiden hyväksyntä, joiden alueeseen hanke liittyy.

| (5) | Unionin luetteloon ehdotetuista hankkeista kuultiin asianomaisia sidosryhmiä edustavia organisaatioita, mukaan lukien tuottajat, jakeluverkonhaltijat, toimittajat sekä kuluttaja- ja ympäristöjärjestöt. |
| --- | --- |

(5)

Unionin luetteloon ehdotetuista hankkeista kuultiin asianomaisia sidosryhmiä edustavia organisaatioita, mukaan lukien tuottajat, jakeluverkonhaltijat, toimittajat sekä kuluttaja- ja ympäristöjärjestöt.

| (6) | Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi lueteltava strategisen Euroopan laajuisen energiainfrastruktuurin painopisteiden mukaan järjestyksessä, joka esitetään asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteessä I. Hankkeita ei aseteta unionin luettelossa tärkeysjärjestykseen. |
| --- | --- |

(6)

Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi lueteltava strategisen Euroopan laajuisen energiainfrastruktuurin painopisteiden mukaan järjestyksessä, joka esitetään asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteessä I. Hankkeita ei aseteta unionin luettelossa tärkeysjärjestykseen.

| (7) | Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi luetteloitava joko yksittäisinä hankkeina tai osana useiden hankkeiden ryhmää. Tietyt hankkeet olisi koottava ryhmiksi, koska ne ovat toisistaan riippuvaisia tai (mahdollisesti) keskenään kilpailevia. |
| --- | --- |

(7)

Yhteistä etua koskevat hankkeet olisi luetteloitava joko yksittäisinä hankkeina tai osana useiden hankkeiden ryhmää. Tietyt hankkeet olisi koottava ryhmiksi, koska ne ovat toisistaan riippuvaisia tai (mahdollisesti) keskenään kilpailevia.

| (8) | Unionin luettelo sisältää hankkeita niiden kehityksen eri vaiheissa, kuten alustavan toteutettavuustutkimuksen tai toteuttavuustutkimuksen vaiheessa, lupavaiheessa ja rakennusvaiheessa. Varhaisessa kehitysvaiheessa olevia hankkeita varten saatetaan tarvita tutkimuksia, joilla osoitetaan niiden tekninen ja taloudellinen toteutettavuus ja unionin lainsäädännön, myös ympäristölainsäädännön, mukaisuus. Tässä yhteydessä mahdolliset kielteiset ympäristövaikutukset olisi määriteltävä ja arvioitava ja niitä olisi pyrittävä välttämään tai vähentämään riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Unionin luettelo sisältää hankkeita niiden kehityksen eri vaiheissa, kuten alustavan toteutettavuustutkimuksen tai toteuttavuustutkimuksen vaiheessa, lupavaiheessa ja rakennusvaiheessa. Varhaisessa kehitysvaiheessa olevia hankkeita varten saatetaan tarvita tutkimuksia, joilla osoitetaan niiden tekninen ja taloudellinen toteutettavuus ja unionin lainsäädännön, myös ympäristölainsäädännön, mukaisuus. Tässä yhteydessä mahdolliset kielteiset ympäristövaikutukset olisi määriteltävä ja arvioitava ja niitä olisi pyrittävä välttämään tai vähentämään riittävällä tavalla.

| (9) | Hankkeiden ottaminen unionin luetteloon ei rajoita asiaan liittyvien ympäristöarviointien ja lupamenettelyjen tulosta. Asetuksen (EU) N:o 347/2013 5 artiklan 8 kohdan mukaan hanke voidaan poistaa unionin luettelosta, jos se ei ole unionin oikeuden mukainen. Yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista, myös niiden lainsäädännön mukaisuutta, olisi seurattava mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Hankkeiden ottaminen unionin luetteloon ei rajoita asiaan liittyvien ympäristöarviointien ja lupamenettelyjen tulosta. Asetuksen (EU) N:o 347/2013 5 artiklan 8 kohdan mukaan hanke voidaan poistaa unionin luettelosta, jos se ei ole unionin oikeuden mukainen. Yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista, myös niiden lainsäädännön mukaisuutta, olisi seurattava mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti.

| (10) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaan unionin luettelo vahvistetaan joka toinen vuosi, minkä vuoksi komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1391/2013 (2) vahvistettu unionin luettelo ei ole enää voimassa ja olisi korvattava. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaan unionin luettelo vahvistetaan joka toinen vuosi, minkä vuoksi komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1391/2013 (2) vahvistettu unionin luettelo ei ole enää voimassa ja olisi korvattava.

| (11) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin luettelo vahvistetaan mainitun asetuksen liitteen muodossa. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin luettelo vahvistetaan mainitun asetuksen liitteen muodossa.

| (12) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 347/2013 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 347/2013 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 347/2013 liite VII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1391/2013, annettu 14 päivänä lokakuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 muuttamisesta vahvistamalla unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista (EUVL L 349, 21.12.2013, s. 28).

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 347/2013 liite VII seuraavasti:

”LIITE VII

Unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista (’Unionin luettelo’), 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu

A.   UNIONIN LUETTELON LAATIMISESSA SOVELLETUT PERIAATTEET

1)   Yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmät

Jotkin yhteistä etua koskevat hankkeet ovat osa hankeryhmää, koska ne ovat toisistaan riippuvaisia, mahdollisesti keskenään kilpailevia tai keskenään kilpailevia. Yhteistä etua koskevat hankkeet on ryhmitelty seuraavan tyyppisiin ryhmiin:

| — | toisistaan riippuvaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmä on määritelty seuraavasti: ’Hankeryhmä X, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet’. Toisistaan riippuvaisten hankkeiden ryhmät on muodostettu sellaisten hankkeiden yksilöimiseksi, jotka ovat kaikki välttämättömiä saman maiden rajat ylittävän pullonkaulan poistamiseksi ja jotka tarjoavat synergioita, jos ne toteutetaan yhdessä. Tässä tapauksessa kaikki hankkeet on toteutettava unionin laajuisten hyötyjen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

—

toisistaan riippuvaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmä on määritelty seuraavasti: ’Hankeryhmä X, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet’. Toisistaan riippuvaisten hankkeiden ryhmät on muodostettu sellaisten hankkeiden yksilöimiseksi, jotka ovat kaikki välttämättömiä saman maiden rajat ylittävän pullonkaulan poistamiseksi ja jotka tarjoavat synergioita, jos ne toteutetaan yhdessä. Tässä tapauksessa kaikki hankkeet on toteutettava unionin laajuisten hyötyjen saavuttamiseksi;

| — | mahdollisesti keskenään kilpailevien yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmä on määritelty seuraavasti: ’Hankeryhmä X, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista’. Mahdollisesti keskenään kilpailevien hankkeiden ryhmissä otetaan huomioon maiden rajat ylittävän pullonkaulan laajuuteen liittyvä epävarmuus. Tässä tapauksessa kaikkia hankeryhmään kuuluvia hankkeita ei tarvitse toteuttaa. Markkinat voivat päättää, toteutetaanko kaikki hankkeet, osa niistä tai vain yksi hanke, kunhan tarvittavat suunnitteluun ja lupamenettelyihin liittyvät ja lakisääteiset hyväksynnät on saatu. Hankkeiden tarpeellisuutta arvioidaan uudelleen seuraavassa yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelyprosessissa, muun muassa suhteessa kapasiteettitarpeisiin; sekä |
| --- | --- |

—

mahdollisesti keskenään kilpailevien yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmä on määritelty seuraavasti: ’Hankeryhmä X, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista’. Mahdollisesti keskenään kilpailevien hankkeiden ryhmissä otetaan huomioon maiden rajat ylittävän pullonkaulan laajuuteen liittyvä epävarmuus. Tässä tapauksessa kaikkia hankeryhmään kuuluvia hankkeita ei tarvitse toteuttaa. Markkinat voivat päättää, toteutetaanko kaikki hankkeet, osa niistä tai vain yksi hanke, kunhan tarvittavat suunnitteluun ja lupamenettelyihin liittyvät ja lakisääteiset hyväksynnät on saatu. Hankkeiden tarpeellisuutta arvioidaan uudelleen seuraavassa yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelyprosessissa, muun muassa suhteessa kapasiteettitarpeisiin; sekä

| — | keskenään kilpailevien yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmä on määritelty seuraavasti: ’Hankeryhmä X, mukaan lukien yksi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista’. Keskenään kilpailevien hankkeiden ryhmät liittyvät samaan pullonkaulaan. Pullonkaulan laajuus on kuitenkin selvempi kuin mahdollisesti keskenään kilpailevien yhteistä etua koskevien hankkeiden tapauksessa, ja siksi ainoastaan yksi yhteistä etua koskeva hanke on tarpeellista toteuttaa. Markkinat voivat päättää, mikä hankkeista toteutetaan, kunhan tarvittavat suunnitteluun ja lupamenettelyihin liittyvät ja lakisääteiset hyväksynnät on saatu. Tarvittaessa hankkeiden tarpeellisuutta arvioidaan uudelleen seuraavassa yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelyprosessissa. |
| --- | --- |

—

keskenään kilpailevien yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmä on määritelty seuraavasti: ’Hankeryhmä X, mukaan lukien yksi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista’. Keskenään kilpailevien hankkeiden ryhmät liittyvät samaan pullonkaulaan. Pullonkaulan laajuus on kuitenkin selvempi kuin mahdollisesti keskenään kilpailevien yhteistä etua koskevien hankkeiden tapauksessa, ja siksi ainoastaan yksi yhteistä etua koskeva hanke on tarpeellista toteuttaa. Markkinat voivat päättää, mikä hankkeista toteutetaan, kunhan tarvittavat suunnitteluun ja lupamenettelyihin liittyvät ja lakisääteiset hyväksynnät on saatu. Tarvittaessa hankkeiden tarpeellisuutta arvioidaan uudelleen seuraavassa yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelyprosessissa.

Kaikkiin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin sovelletaan samoja asetuksessa (EU) N:o 347/2013 vahvistettuja oikeuksia ja velvollisuuksia.

2)   Sähköasemien ja kompressoriasemien käsittely

Sähköasemien, muuttaja-asemien ja kaasun osalta kompressoriasemien katsotaan olevan osa yhteistä etua koskevaa hanketta, jos ne sijaitsevat maantieteellisesti siirtojohdon tai -putken varrella. Sähköasemat, muuttaja-asemat ja kompressoriasemat katsotaan yksittäisiksi hankkeiksi ja mainitaan erikseen unionin luettelossa, jos niiden maantieteellinen sijainti poikkeaa siirtojohdosta tai -putkesta. Niihin sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 347/2013 vahvistettuja oikeuksia ja velvollisuuksia.

3)   Määritelmä ’Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi’

Ilmaisu ’Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi’ viittaa asetuksella (EU) N:o 1391/2013 hyväksytyssä unionin luettelossa mainittuihin hankkeisiin, joita ei enää pidetä yhteistä etua koskevina hankkeina yhdestä tai useammasta seuraavista syistä:

| — | uusien tietojen mukaan hanke ei täytä tukikelpoisuusperusteita; |
| --- | --- |

—

uusien tietojen mukaan hanke ei täytä tukikelpoisuusperusteita;

| — | hankkeen toteuttaja ei ole esittänyt sitä valittavaksi uudelleen unionin luetteloon; |
| --- | --- |

—

hankkeen toteuttaja ei ole esittänyt sitä valittavaksi uudelleen unionin luetteloon;

| — | hanke on jo otettu tai on määrä ottaa käyttöön lähitulevaisuudessa, minkä vuoksi se ei voisi hyötyä asetuksen (EU) N:o 347/2013 säännöksistä; tai |
| --- | --- |

—

hanke on jo otettu tai on määrä ottaa käyttöön lähitulevaisuudessa, minkä vuoksi se ei voisi hyötyä asetuksen (EU) N:o 347/2013 säännöksistä; tai

| — | hanke sijoitettiin tärkeysjärjestyksessä muita ehdotettuja hankkeita alemmalle sijalle. |
| --- | --- |

—

hanke sijoitettiin tärkeysjärjestyksessä muita ehdotettuja hankkeita alemmalle sijalle.

Tällaiset hankkeet eivät ole yhteistä etua koskevia hankkeita, mutta ne mainitaan unionin luettelossa alkuperäisillä hankenumeroilla läpinäkyvyyden ja selkeyden vuoksi.

Ne voidaan ottaa huomioon valittaessa hankkeita seuraavaan unionin luetteloon, jos syitä niiden pois jättämiselle ei enää ole.

4)   Määritelmä ’Yhteistä etua koskevat hankkeet, joilla on kaksoisstatus sähkönsiirron valtaväylinä’

’Yhteistä etua koskevat hankkeet, joilla on kaksoisstatus sähkönsiirron valtaväylinä’ ovat yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka kuuluvat johonkin ensisijaiseen sähkökäytävään ja sähkönsiirron valtaväylien ensisijaiseen aihealueeseen.

B.   UNIONIN LUETTELO YHTEISTÄ ETUA KOSKEVISTA HANKKEISTA

1)   Ensisijainen käytävä – Pohjoisten merialueiden offshore-verkko (’NSOG’)

Ensimmäinen yhteenliitäntä Belgian ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä:

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 1.1 | Hankeryhmä Belgia – Yhdistynyt kuningaskunta välillä Zeebrugge–Canterbury (tunnetaan nykyisin nimellä NEMO-hanke), mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  1.1.1 | Rajayhdysjohto Zeebrugge (BE) – Richborough'n (UK) lähistö |

Nro

Määritelmä

1.1

Hankeryhmä Belgia – Yhdistynyt kuningaskunta välillä Zeebrugge–Canterbury (tunnetaan nykyisin nimellä NEMO-hanke), mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

1.1.1

Rajayhdysjohto Zeebrugge (BE) – Richborough'n (UK) lähistö

| 1.1.2 | Sisäinen siirtojohto Richborough'n lähistö – Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2

Sisäinen siirtojohto Richborough'n lähistö – Canterbury (UK)

| 1.1.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

1.1.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

1.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Siirtokapasiteetin lisääminen Tanskan, Saksan ja Alankomaiden välillä:

| 1.3 | Hankeryhmä Tanska–Saksa välillä Endrup–Brunsbüttel, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  1.3.1 | Rajayhdysjohto Endrup (DK) – Niebüll (DE) |
| --- | --- | --- |

1.3

Hankeryhmä Tanska–Saksa välillä Endrup–Brunsbüttel, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

1.3.1

Rajayhdysjohto Endrup (DK) – Niebüll (DE)

| 1.3.2 | Sisäinen siirtojohto Brunsbüttel–Niebüll (DE) |
| --- | --- |

1.3.2

Sisäinen siirtojohto Brunsbüttel–Niebüll (DE)

1.4

Hankeryhmä Tanska–Saksa välillä Kassø–Dollern, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 1.4.1 | Rajayhdysjohto Kassø (DK) – Audorf (DE) |
| --- | --- |

1.4.1

Rajayhdysjohto Kassø (DK) – Audorf (DE)

| 1.4.2 | Sisäinen siirtojohto Audorf–Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2

Sisäinen siirtojohto Audorf–Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3 | Sisäinen siirtojohto Hamburg/Nord–Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3

Sisäinen siirtojohto Hamburg/Nord–Dollern (DE)

1.5

Tanska–Alankomaat-rajayhdysjohto välillä Endrup (DK) – Eemshaven (NL) (tunnetaan nykyisin nimellä ’COBRAcable’)

Siirtokapasiteetin lisääminen Ranskan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä:

| 1.6 | Ranska–Irlanti-rajayhdysjohto välillä La Martyre (FR) – Great Island tai Knockraha (IE) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Celtic Interconnector’) |
| --- | --- |
| 1.7 | Hankeryhmä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset rajayhdysjohdot, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:






  1.7.1 | Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Cotentin (FR) – Exeterin (UK) lähistö (tunnetaan nykyisin nimellä FAB-hanke) |

1.6

Ranska–Irlanti-rajayhdysjohto välillä La Martyre (FR) – Great Island tai Knockraha (IE) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Celtic Interconnector’)

1.7

Hankeryhmä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset rajayhdysjohdot, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

1.7.1

Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Cotentin (FR) – Exeterin (UK) lähistö (tunnetaan nykyisin nimellä FAB-hanke)

| 1.7.2 | Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Tourbe (FR) – Chilling (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä IFA2-hanke) |
| --- | --- |

1.7.2

Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Tourbe (FR) – Chilling (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä IFA2-hanke)

| 1.7.3 | Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Coquelles (FR) ja Folkestone (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ElecLink-hanke) |
| --- | --- |

1.7.3

Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Coquelles (FR) ja Folkestone (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ElecLink-hanke)

1.8

Saksa–Norja-rajayhdysjohto välillä Wilster (DE) – Tonstad (NO) (tunnetaan nykyisin nimellä ’NordLink’)

1.9

Hankeryhmä Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

| 1.9.1 | Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Wexford (IE) and Pembroke, Wales (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä Greenlink-hanke) |
| --- | --- |

1.9.1

Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Wexford (IE) and Pembroke, Wales (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä Greenlink-hanke)

| 1.9.2 | Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Coolkeeragh–Coleraine-keskukset (IE) – Hunterstonin sähköasema, Islay, Argyll ja Location C offshore-tuulipuistot (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ’ISLES’) |
| --- | --- |

1.9.2

Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Coolkeeragh–Coleraine-keskukset (IE) – Hunterstonin sähköasema, Islay, Argyll ja Location C offshore-tuulipuistot (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ’ISLES’)

| 1.9.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

1.9.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 1.9.4 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

1.9.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 1.9.5 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

1.9.5

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 1.9.6 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

1.9.6

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

1.10

Norja – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto

1.11

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

1.12

Paineilmavarasto Yhdistyneessä kuningaskunnassa – Larne

1.13

Islanti – Yhdistynyt kuningaskunta -yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’Ice Link’)

1.14

Rajayhdysjohto välillä Revsing (DK) ja Bicker Fen (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Viking Link’)

2)   Ensisijainen käytävä Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (’NSI West Electricity’)

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 2.1 | Itävallan sisäinen siirtojohto välillä Westtirol–Zell-Ziller (AT) kapasiteetin lisäämiseksi Itävallan ja Saksan rajalla |

Nro

Määritelmä

2.1

Itävallan sisäinen siirtojohto välillä Westtirol–Zell-Ziller (AT) kapasiteetin lisäämiseksi Itävallan ja Saksan rajalla

Siirtokapasiteetin lisääminen Belgian ja Saksan välillä – ensimmäisen yhteenliitännän rakentaminen maiden välillä:

| 2.2 | Hankeryhmä Belgia–Saksa välillä Lixhe–Oberzier (tunnetaan nykyisin nimellä ALEGrO-hanke), mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  2.2.1 | Rajayhdysjohto Lixhe (BE) – Oberzier (DE) |
| --- | --- | --- |

2.2

Hankeryhmä Belgia–Saksa välillä Lixhe–Oberzier (tunnetaan nykyisin nimellä ALEGrO-hanke), mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

2.2.1

Rajayhdysjohto Lixhe (BE) – Oberzier (DE)

| 2.2.2 | Sisäinen siirtojohto Lixhe–Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2

Sisäinen siirtojohto Lixhe–Herderen (BE)

| 2.2.3 | Uusi sähköasema Zutendaalissa (BE) |
| --- | --- |

2.2.3

Uusi sähköasema Zutendaalissa (BE)

2.3

Hankeryhmä Belgia–Luxemburg kapasiteetin lisäämiseksi maiden rajalla, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 2.3.1 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

2.3.1

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 2.3.2 | Rajayhdysjohto Aubange (BE) – Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2

Rajayhdysjohto Aubange (BE) – Bascharage/Schifflange (LU)

2.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

2.5

Hankeryhmä Ranska–Italia välillä Grande Ile – Piossasco, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 2.5.1 | Rajayhdysjohto Grande Ile (FR) – Piossasco (IT) (tunnetaan nykyisin nimellä Savoie–Piemont-hanke) |
| --- | --- |

2.5.1

Rajayhdysjohto Grande Ile (FR) – Piossasco (IT) (tunnetaan nykyisin nimellä Savoie–Piemont-hanke)

| 2.5.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

2.5.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

2.6

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

2.7

Ranska–Espanja-rajayhdysjohto Aquitaine (FR) – Baskimaa (ES) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Biscay Gulf’)

2.8

Vaiheistusmuuntajan koordinoitu rakentaminen ja käyttö Arkalessa (ES) yhteenliitäntäkapasiteetin lisäämiseksi välillä Argia (FR) – Arkale (ES)

Hankeryhmä läntinen pohjois-eteläsuuntainen käytävä Saksassa siirtokapasiteetin lisäämiseksi ja uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi järjestelmään:

| 2.9 | Saksan sisäinen siirtojohto välillä Osterath–Philippsburg (DE) kapasiteetin lisäämiseksi länsirajoilla |
| --- | --- |
| 2.10 | Saksan sisäinen siirtojohto välillä Brunsbüttel-Grοβgartach ja Wilster-Grafenrheinfeld (DE) kapasiteetin lisäämiseksi pohjois- ja etelärajoilla |
| 2.11 | Hankeryhmä Saksa–Itävalta–Sveitsi kapasiteetin lisäämiseksi Bodenjärven alueella, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  2.11.1 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |

2.9

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Osterath–Philippsburg (DE) kapasiteetin lisäämiseksi länsirajoilla

2.10

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Brunsbüttel-Grοβgartach ja Wilster-Grafenrheinfeld (DE) kapasiteetin lisäämiseksi pohjois- ja etelärajoilla

2.11

Hankeryhmä Saksa–Itävalta–Sveitsi kapasiteetin lisäämiseksi Bodenjärven alueella, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

2.11.1

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 2.11.2 | Sisäinen siirtojohto Rommelsbachin liitäntäkohta – Herbertingen (DE) |
| --- | --- |

2.11.2

Sisäinen siirtojohto Rommelsbachin liitäntäkohta – Herbertingen (DE)

| 2.11.3 | Sisäinen siirtojohto Wullenstettenin liitäntäkohta – Niederwangenin liitäntäkohta (DE) ja sisäinen siirtojohto Neuravensburg ja Saksan–Itävallan raja-alue |
| --- | --- |

2.11.3

Sisäinen siirtojohto Wullenstettenin liitäntäkohta – Niederwangenin liitäntäkohta (DE) ja sisäinen siirtojohto Neuravensburg ja Saksan–Itävallan raja-alue

2.12

Saksa–Alankomaat-rajayhdysjohto Niederrhein (DE) – Doetinchem (NL)

Hankeryhmä uusiutuvien energialähteiden integroinnin lisäämiseksi Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä:

| 2.13 | Hankeryhmä Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohdot, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:






  2.13.1 | Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Woodland (IE) – Turleenan (UK) |
| --- | --- | --- |

2.13

Hankeryhmä Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohdot, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

2.13.1

Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Woodland (IE) – Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Srananagh (IE) – Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Srananagh (IE) – Turleenan (UK)

Siirtokapasiteetin lisääminen Sveitsin ja Italian välillä:

| 2.14 | Italia–Sveitsi-rajayhdysjohto Thusis/Sils (CH) – Verderio Inferiore (IT) |
| --- | --- |
| 2.15 | Hankeryhmä Italia–Sveitsi – kapasiteetin lisääminen maiden rajalla, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  2.15.1 | Rajayhdysjohto Airolo (CH) – Baggio (IT) |

2.14

Italia–Sveitsi-rajayhdysjohto Thusis/Sils (CH) – Verderio Inferiore (IT)

2.15

Hankeryhmä Italia–Sveitsi – kapasiteetin lisääminen maiden rajalla, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

2.15.1

Rajayhdysjohto Airolo (CH) – Baggio (IT)

| 2.15.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

2.15.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 2.15.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

2.15.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 2.15.4 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

2.15.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Portugalin sisäinen hankeryhmä uusiutuvan energian integroinnin lisäämiseksi Portugalissa ja siirtokapasiteetin parantamiseksi Portugalin ja Espanjan välillä:

| 2.16 | Portugalin sisäinen hankeryhmä kapasiteetin lisäämiseksi Portugalin ja Espanjan rajalla ja uuden uusiutuvan energian tuotannon liittämiseksi järjestelmään, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  2.16.1 | Sisäinen siirtojohto Pedralva – Sobrado (PT), tunnettiin aiemmin nimellä Pedralva – Alfena (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16

Portugalin sisäinen hankeryhmä kapasiteetin lisäämiseksi Portugalin ja Espanjan rajalla ja uuden uusiutuvan energian tuotannon liittämiseksi järjestelmään, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

2.16.1

Sisäinen siirtojohto Pedralva – Sobrado (PT), tunnettiin aiemmin nimellä Pedralva – Alfena (PT)

| 2.16.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

2.16.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 2.16.3 | Sisäinen siirtojohto Vieira do Minho – Ribeira de Pena – Feira (PT), tunnettiin aiemmin nimellä Frades B – Ribeira de Pena – Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Sisäinen siirtojohto Vieira do Minho – Ribeira de Pena – Feira (PT), tunnettiin aiemmin nimellä Frades B – Ribeira de Pena – Feira (PT)

Siirtokapasiteetin lisääminen Portugalin ja Espanjan välillä:

| 2.17 | Portugali–Espanja-rajayhdysjohto väleillä Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (aiemmin Vila Fria / Viana do Castelo) ja Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (aiemmin Vila do Conde) (PT), mukaan lukien sähköasemat Bearizissa (ES), Fontefríassa (ES) ja Ponte de Limassa (PT) |
| --- | --- |

2.17

Portugali–Espanja-rajayhdysjohto väleillä Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (aiemmin Vila Fria / Viana do Castelo) ja Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (aiemmin Vila do Conde) (PT), mukaan lukien sähköasemat Bearizissa (ES), Fontefríassa (ES) ja Ponte de Limassa (PT)

Varastointihankkeet Itävallassa ja Saksassa:

| 2.18 | Pumppuvoimalaitoksen kapasiteetin lisääminen Itävallassa – Kaunertal, Tiroli (AT) |
| --- | --- |
| 2.19 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| 2.20 | Pumppuvoimalaitoksen kapasiteetin lisääminen Itävallassa – Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21 | Pumppuvoimalaitos – Riedl, Itävallan ja Saksan raja-alue |
| 2.22 | Pumppuvoimalaitos – Pfaffenboden, Molln (AT) |

2.18

Pumppuvoimalaitoksen kapasiteetin lisääminen Itävallassa – Kaunertal, Tiroli (AT)

2.19

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

2.20

Pumppuvoimalaitoksen kapasiteetin lisääminen Itävallassa – Limberg III, Salzburg (AT)

2.21

Pumppuvoimalaitos – Riedl, Itävallan ja Saksan raja-alue

2.22

Pumppuvoimalaitos – Pfaffenboden, Molln (AT)

Hankeryhmä Belgian pohjois- ja länsiosien siirtokapasiteetin lisäämiseksi:

| 2.23 | Sisäisten siirtojohtojen hankeryhmä Belgian pohjoisrajalla välillä Zandvliet – Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE), mukaan lukien sähköasema Lillossa (BE) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Brabo’) |
| --- | --- |
| 2.24 | Sisäinen siirtojohto Horta–Mercator (BE) |

2.23

Sisäisten siirtojohtojen hankeryhmä Belgian pohjoisrajalla välillä Zandvliet – Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE), mukaan lukien sähköasema Lillossa (BE) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Brabo’)

2.24

Sisäinen siirtojohto Horta–Mercator (BE)

Sisäisten siirtojohtojen hankeryhmät Espanjassa siirtokapasiteetin lisäämiseksi Välimeren alueen kanssa:

| 2.25 | Sisäisten siirtojohtojen hankeryhmä Espanjassa kapasiteetin lisäämiseksi Pohjois-Espanjan ja Välimeren alueen välillä, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  2.25.1 | Sisäiset siirtojohdot Mudejar – Morella (ES) ja Mezquite–Morella (ES), mukaan lukien sähköasema Mudejarissa (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25

Sisäisten siirtojohtojen hankeryhmä Espanjassa kapasiteetin lisäämiseksi Pohjois-Espanjan ja Välimeren alueen välillä, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

2.25.1

Sisäiset siirtojohdot Mudejar – Morella (ES) ja Mezquite–Morella (ES), mukaan lukien sähköasema Mudejarissa (ES)

| 2.25.2 | Sisäinen siirtojohto Morella – La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2

Sisäinen siirtojohto Morella – La Plana (ES)

2.26

Espanjan sisäinen siirtojohto La Plana/Morella – Godelleta kapasiteetin lisäämiseksi pohjois-eteläsuuntaisella Välimeren akselilla

2.27

Kapasiteetin lisääminen Espanjan ja Ranskan välillä (yleinen hanke)

3)   Ensisijainen käytävä Keskisen Itä-Euroopan ja Etelä-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (’NSI East Electricity’)

Itävallan ja Saksan välisen yhteenliitännän vahvistaminen:

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 3.1 | Hankeryhmä Itävalta–Saksa välillä St. Peter – Isar, mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.1.1 | Rajayhdysjohto St. Peter (AT) – Isar (DE) |

Nro

Määritelmä

3.1

Hankeryhmä Itävalta–Saksa välillä St. Peter – Isar, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.1.1

Rajayhdysjohto St. Peter (AT) – Isar (DE)

| 3.1.2 | Sisäinen siirtojohto St. Peter – Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Sisäinen siirtojohto St. Peter – Tauern (AT)

| 3.1.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.1.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Itävallan ja Italian välisen yhteenliitännän vahvistaminen:

| 3.2 | Hankeryhmä Itävalta–Italia välillä Lienz–Veneto, mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.2.1 | Rajayhdysjohto Lienz (AT) – Veneton alue (IT) |
| --- | --- | --- |

3.2

Hankeryhmä Itävalta–Italia välillä Lienz–Veneto, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.2.1

Rajayhdysjohto Lienz (AT) – Veneton alue (IT)

| 3.2.2 | Sisäinen siirtojohto Lienz–Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2

Sisäinen siirtojohto Lienz–Obersielach (AT)

| 3.2.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.2.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.4

Itävalta–Italia-rajayhdysjohto Wurmlach (AT) – Somplago (IT)

3.5

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.6

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Bulgarian ja Kreikan välisen yhteenliitännän vahvistaminen:

| 3.7 | Hankeryhmä Bulgaria–Kreikka välillä Maritsa East 1 – N. Santa, mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.7.1 | Rajayhdysjohto Maritsa East 1 (BG) – N. Santa (EL) |
| --- | --- | --- |

3.7

Hankeryhmä Bulgaria–Kreikka välillä Maritsa East 1 – N. Santa, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.7.1

Rajayhdysjohto Maritsa East 1 (BG) – N. Santa (EL)

| 3.7.2 | Sisäinen siirtojohto Maritsa East 1 – Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Sisäinen siirtojohto Maritsa East 1 – Plovdiv (BG)

| 3.7.3 | Sisäinen siirtojohto Maritsa East 1 – Maritsa East 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Sisäinen siirtojohto Maritsa East 1 – Maritsa East 3 (BG)

| 3.7.4 | Sisäinen siirtojohto Maritsa East 1 – Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4

Sisäinen siirtojohto Maritsa East 1 – Burgas (BG)

Bulgarian ja Romanian välisen yhteenliitännän vahvistaminen:

| 3.8 | Hankeryhmä Bulgaria–Romania – kapasiteetin lisääminen (tunnetaan nykyisin nimellä ’Black Sea Corridor’), mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.8.1 | Sisäinen siirtojohto Dobrudja–Burgas (BG) |
| --- | --- | --- |

3.8

Hankeryhmä Bulgaria–Romania – kapasiteetin lisääminen (tunnetaan nykyisin nimellä ’Black Sea Corridor’), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.8.1

Sisäinen siirtojohto Dobrudja–Burgas (BG)

| 3.8.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.8.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 3.8.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.8.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 3.8.4 | Sisäinen siirtojohto Cernavoda–Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Sisäinen siirtojohto Cernavoda–Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Sisäinen siirtojohto Gutinas–Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Sisäinen siirtojohto Gutinas–Smardan (RO)

| 3.8.6 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.8.6

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Slovenian, Kroatian ja Unkarin välisen yhteenliitännän vahvistaminen ja sisäisen verkon parannukset Sloveniassa:

| 3.9 | Hankeryhmä Kroatia–Unkari–Slovenia välillä Žerjavenec/Hévíz–Cirkovce, mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.9.1 | Rajayhdysjohto Žerjavenec (HR) / Hévíz (HU) – Cirkovce (SI) |
| --- | --- | --- |

3.9

Hankeryhmä Kroatia–Unkari–Slovenia välillä Žerjavenec/Hévíz–Cirkovce, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.9.1

Rajayhdysjohto Žerjavenec (HR) / Hévíz (HU) – Cirkovce (SI)

| 3.9.2 | Sisäinen siirtojohto Divača–Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2

Sisäinen siirtojohto Divača–Beričevo (SI)

| 3.9.3 | Sisäinen siirtojohto Beričevo–Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3

Sisäinen siirtojohto Beričevo–Podlog (SI)

| 3.9.4 | Sisäinen siirtojohto Podlog–Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4

Sisäinen siirtojohto Podlog–Cirkovce (SI)

3.10

Hankeryhmä Israel–Kypros–Kreikka välillä Hadera – Attican alue (tunnetaan nykyisin nimellä ’EUROASIA Interconnector’), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

| 3.10.1 | Rajayhdysjohto Hadera (IL) – Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Rajayhdysjohto Hadera (IL) – Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Rajayhdysjohto Kofinou (CY) – Korakia, Kreeta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Rajayhdysjohto Kofinou (CY) – Korakia, Kreeta (EL)

| 3.10.3 | Sisäinen siirtojohto välillä Korakia, Kreeta ja Attican alue (EL) |
| --- | --- |

3.10.3

Sisäinen siirtojohto välillä Korakia, Kreeta ja Attican alue (EL)

Sisäisen verkon parannukset Tšekissä:

| 3.11 | Hankeryhmä Tšekin sisäiset siirtojohdot kapasiteetin lisäämiseksi luoteis- ja etelärajoilla, mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.11.1 | Sisäinen siirtojohto Vernerov–Vitkov (CZ) |
| --- | --- | --- |

3.11

Hankeryhmä Tšekin sisäiset siirtojohdot kapasiteetin lisäämiseksi luoteis- ja etelärajoilla, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.11.1

Sisäinen siirtojohto Vernerov–Vitkov (CZ)

| 3.11.2 | Sisäinen siirtojohto Vitkov–Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Sisäinen siirtojohto Vitkov–Prestice (CZ)

| 3.11.3 | Sisäinen siirtojohto Prestice–Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Sisäinen siirtojohto Prestice–Kocin (CZ)

| 3.11.4 | Sisäinen siirtojohto Kocin–Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Sisäinen siirtojohto Kocin–Mirovka (CZ)

| 3.11.5 | Sisäinen siirtojohto Mirovka–Cebin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Sisäinen siirtojohto Mirovka–Cebin (CZ)

Hankeryhmä itäinen pohjois-eteläsuuntainen käytävä Saksassa siirtokapasiteetin lisäämiseksi ja uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi järjestelmään:

| 3.12 | Saksan sisäinen siirtojohto välillä Wolmirstedt–Baijeri sisäisen pohjois-eteläsuuntaisen siirtokapasiteetin lisäämiseksi |
| --- | --- |
| 3.13 | Saksan sisäinen siirtojohto välillä Halle/Saale–Schweinfurt kapasiteetin lisäämiseksi itäisessä pohjois-eteläsuuntaisessa käytävässä |

3.12

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Wolmirstedt–Baijeri sisäisen pohjois-eteläsuuntaisen siirtokapasiteetin lisäämiseksi

3.13

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Halle/Saale–Schweinfurt kapasiteetin lisäämiseksi itäisessä pohjois-eteläsuuntaisessa käytävässä

Siirtokapasiteetin lisääminen Saksan ja Puolan välillä:

| 3.14 | Hankeryhmä Saksa–Puola välillä Eisenhüttenstadt–Plewiska (tunnetaan nykyisin nimellä GerPol Power Bridge –hanke), mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.14.1 | Rajayhdysjohto Eisenhüttenstadt (DE) – Plewiska (PL) |
| --- | --- | --- |

3.14

Hankeryhmä Saksa–Puola välillä Eisenhüttenstadt–Plewiska (tunnetaan nykyisin nimellä GerPol Power Bridge –hanke), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.14.1

Rajayhdysjohto Eisenhüttenstadt (DE) – Plewiska (PL)

| 3.14.2 | Sisäinen siirtojohto Krajnik–Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Sisäinen siirtojohto Krajnik–Baczyna (PL)

| 3.14.3 | Sisäinen siirtojohto Mikułowa–Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Sisäinen siirtojohto Mikułowa–Świebodzice (PL)

3.15

Hankeryhmä Saksa–Puola välillä Vierraden–Krajnik (tunnetaan nykyisin nimellä ’GerPol Improvements’), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

| 3.15.1 | Rajayhdysjohto Vierraden (DE) – Krajnik (PL) |
| --- | --- |

3.15.1

Rajayhdysjohto Vierraden (DE) – Krajnik (PL)

| 3.15.2 | Vaiheistusmuuntajien rakentaminen rajayhdysjohdoissa välillä Krajnik (PL) – Vierraden (DE) ja koordinoitu käyttö rajayhdysjohdon Mikułowa (PL) – Hagenwerder (DE) vaiheistusmuuntajan kanssa |
| --- | --- |

3.15.2

Vaiheistusmuuntajien rakentaminen rajayhdysjohdoissa välillä Krajnik (PL) – Vierraden (DE) ja koordinoitu käyttö rajayhdysjohdon Mikułowa (PL) – Hagenwerder (DE) vaiheistusmuuntajan kanssa

Siirtokapasiteetin lisääminen Unkarin ja Slovakian välillä:

| 3.16 | Hankeryhmä Unkari–Slovakia välillä Gönyű–Gabčikovo, mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  3.16.1 | Rajayhdysjohto Gabčikovo (SK) – Gönyű (HU) ja Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- | --- |

3.16

Hankeryhmä Unkari–Slovakia välillä Gönyű–Gabčikovo, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

3.16.1

Rajayhdysjohto Gabčikovo (SK) – Gönyű (HU) ja Veľký Ďur (SK)

| 3.16.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.16.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 3.16.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.16.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.17

Yhteistä etua koskeva hanke Unkari–Slovakia-rajayhdysjohto välillä Sajóvánka (HU) – Rimavská Sobota (SK)

3.18

Hankeryhmä Unkari–Slovakia välillä Kisvárdan alue – Velké Kapušany, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

| 3.18.1 | Rajayhdysjohto Kisvárdan alue (HU) – Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.1

Rajayhdysjohto Kisvárdan alue (HU) – Velké Kapušany (SK)

| 3.18.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.18.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.19

Hankeryhmä Italia–Montenegro välillä Villanova–Lastva, mukaan lukien seuraavat hankkeet:

| 3.19.1 | Rajayhdysjohto Villanova (IT) – Lastva (ME) |
| --- | --- |

3.19.1

Rajayhdysjohto Villanova (IT) – Lastva (ME)

| 3.19.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.19.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 3.19.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

3.19.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.20

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.21

Italia–Slovenia-rajayhdysjohto Salgareda (IT) – Divača – Bericevon alue (SI)

3.22

Hankeryhmä Romania–Serbia välillä Resita–Pancevo (tunnetaan nykyisin nimellä ’Mid Continental East Corridor’), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

| 3.22.1 | Rajayhdysjohto Resita (RO) – Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Rajayhdysjohto Resita (RO) – Pancevo (RS)

| 3.22.2 | Sisäinen siirtojohto Portile de Fier – Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Sisäinen siirtojohto Portile de Fier – Resita (RO)

| 3.22.3 | Sisäinen siirtojohto Resita–Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Sisäinen siirtojohto Resita–Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Sisäinen siirtojohto Arad–Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Sisäinen siirtojohto Arad–Timisoara/Sacalaz (RO)

Pumppuvoimalaitokset Bulgariassa ja Kreikassa

| 3.23 | Pumppuvoimalaitos Bulgariassa – Yadenitsa |
| --- | --- |
| 3.24 | Pumppuvoimalaitos Kreikassa – Amfilochia |
| 3.25 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| 3.26 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |

3.23

Pumppuvoimalaitos Bulgariassa – Yadenitsa

3.24

Pumppuvoimalaitos Kreikassa – Amfilochia

3.25

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

3.26

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

4)   Ensisijainen käytävä Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma sähkön osalta (’BEMIP Electricity’)

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 4.1 | Tanska–Saksa-rajayhdysjohto Tolstrup Gaarde (DK) – Bentwisch (DE) offshore-tuulipuistojen Kriegers Flak (DK) ja Baltic 1 ja 2 (DE) kautta (tunnetaan nykyisin nimellä ’Kriegers Flak Combined Grid Solution’) |
| 4.2 | Hankeryhmä Viro–Latvia välillä Kilingi-Nõmme–Riika (tunnetaan nykyisin nimellä kolmas rajayhdysjohto), mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  4.2.1 | Rajayhdysjohto Kilingi-Nõmme (EE) – Riian CHP2-sähköasema (LV) |

Nro

Määritelmä

4.1

Tanska–Saksa-rajayhdysjohto Tolstrup Gaarde (DK) – Bentwisch (DE) offshore-tuulipuistojen Kriegers Flak (DK) ja Baltic 1 ja 2 (DE) kautta (tunnetaan nykyisin nimellä ’Kriegers Flak Combined Grid Solution’)

4.2

Hankeryhmä Viro–Latvia välillä Kilingi-Nõmme–Riika (tunnetaan nykyisin nimellä kolmas rajayhdysjohto), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

4.2.1

Rajayhdysjohto Kilingi-Nõmme (EE) – Riian CHP2-sähköasema (LV)

| 4.2.2 | Sisäinen siirtojohto Harku–Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Sisäinen siirtojohto Harku–Sindi (EE)

| 4.2.3 | Sisäinen siirtojohto Riika CHP 2 – Riika HPP (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Sisäinen siirtojohto Riika CHP 2 – Riika HPP (LV)

4.3

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 4.9

4.4

Hankeryhmä Latvia–Ruotsi – kapasiteetin lisääminen (tunnetaan nykyisin nimellä NordBalt-hanke), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

| 4.4.1 | Sisäinen siirtojohto Ventspils–Tume–Imanta (LV) |
| --- | --- |

4.4.1

Sisäinen siirtojohto Ventspils–Tume–Imanta (LV)

| 4.4.2 | Sisäinen siirtojohto Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Sisäinen siirtojohto Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE)

Liettuassa ja Puolassa tarvittavat parannukset ’LitPol Link I:n’ käyttöä varten:

| 4.5 | Hankeryhmä Liettua–Puola välillä Alytus (LT) – Elk (PL), mukaan lukien seuraavat hankkeet:






  4.5.1 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- | --- |

4.5

Hankeryhmä Liettua–Puola välillä Alytus (LT) – Elk (PL), mukaan lukien seuraavat hankkeet:

4.5.1

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 4.5.2 | Sisäinen siirtojohto Stanisławów – Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Sisäinen siirtojohto Stanisławów – Olsztyn Mątki (PL)

| 4.5.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

4.5.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 4.5.4 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

4.5.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 4.5.5 | Sisäinen siirtojohto Kruonis–Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.5.5

Sisäinen siirtojohto Kruonis–Alytus (LT)

Pumppuvoimalaitokset Virossa ja Liettuassa:

| 4.6 | Pumppuvoimalaitos Virossa – Muuga |
| --- | --- |
| 4.7 | Pumppuvoimalaitoksen kapasiteetin lisääminen Liettuassa – Kruonis |
| 4.8 | Hankeryhmä Viro – Latvia ja sisäiset parannukset Liettuassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  4.8.1 | Rajayhdysjohto Tartto (EE) – Valmiera (LV) |

4.6

Pumppuvoimalaitos Virossa – Muuga

4.7

Pumppuvoimalaitoksen kapasiteetin lisääminen Liettuassa – Kruonis

4.8

Hankeryhmä Viro – Latvia ja sisäiset parannukset Liettuassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

4.8.1

Rajayhdysjohto Tartto (EE) – Valmiera (LV)

| 4.8.2 | Sisäinen siirtojohto Balti–Tartto (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Sisäinen siirtojohto Balti–Tartto (EE)

| 4.8.3 | Rajayhdysjohto Tsirguliina (EE) – Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Rajayhdysjohto Tsirguliina (EE) – Valmiera (LV)

| 4.8.4 | Sisäinen siirtojohto Eesti–Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Sisäinen siirtojohto Eesti–Tsirguliina (EE)

| 4.8.5 | Sisäinen siirtojohto sähköasemalta Liettuassa valtion rajalle (LT) |
| --- | --- |

4.8.5

Sisäinen siirtojohto sähköasemalta Liettuassa valtion rajalle (LT)

| 4.8.6 | Sisäinen siirtojohto Kruonis–Visaginas (LT) |
| --- | --- |

4.8.6

Sisäinen siirtojohto Kruonis–Visaginas (LT)

4.9

Eri näkökohdat Baltian maiden sähköverkon integroinnissa Manner-Euroopan verkkoon, mukaan lukien niiden synkronoitu toiminta (yleinen hanke)

5)   Ensisijainen käytävä Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (’NSI West Gas’)

Hankkeet, jotka mahdollistavat kaksisuuntaiset kaasuvirrat Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä:

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 5.1 | Hankeryhmä, joka mahdollistaa kaksisuuntaiset kaasuvirrat Pohjois-Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin sekä Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  5.1.1 | Fyysinen vastakkaisvirtaus Moffatin yhteenliitäntäpisteessä (IE/UK) |

Nro

Määritelmä

5.1

Hankeryhmä, joka mahdollistaa kaksisuuntaiset kaasuvirrat Pohjois-Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin sekä Irlannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

5.1.1

Fyysinen vastakkaisvirtaus Moffatin yhteenliitäntäpisteessä (IE/UK)

| 5.1.2 | SNIP-putkijohdon (Skotlannista Pohjois-Irlantiin) parantaminen, jotta se voi ottaa vastaan fyysisen vastakkaisvirtauksen välillä Ballylumford–Twynholm |
| --- | --- |

5.1.2

SNIP-putkijohdon (Skotlannista Pohjois-Irlantiin) parantaminen, jotta se voi ottaa vastaan fyysisen vastakkaisvirtauksen välillä Ballylumford–Twynholm

| 5.1.3 | Islandmageen maanalaisen kaasunvarastointilaitoksen kehittäminen Larnessa (Pohjois-Irlanti) |
| --- | --- |

5.1.3

Islandmageen maanalaisen kaasunvarastointilaitoksen kehittäminen Larnessa (Pohjois-Irlanti)

5.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.3

Shannonin LNG-terminaali ja putkijohto (IE)

Hankkeet, jotka mahdollistavat kaksisuuntaiset kaasuvirrat Portugalin, Espanjan, Ranskan ja Saksan välillä

| 5.4 | Kolmas yhteenliitäntäpiste Portugalin ja Espanjan välillä |
| --- | --- |
| 5.5 | Itäinen Espanja–Ranska-akseli – yhteenliitäntäpiste Iberian niemimaan ja Ranskan välillä Le Perthus'ssa, mukaan lukien Montpellierin ja St. Martin de Craun kompressoriasemat (tunnetaan nykyisin nimellä ’Midcat’) |
| 5.6 | Ranskan verkon vahvistaminen etelä-pohjoissuunnassa – vastakkaisvirtaus Ranskasta Saksaan Obergailbach/Medelsheimin yhteenliitäntäpisteessä (FR) |
| 5.7 | Ranskan verkon vahvistaminen etelä-pohjoissuunnassa yhtenäismarkkina-alueen luomiseksi, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  5.7.1 | Val de Saônen putkijohto välillä Etrez–Voisines (FR) |

5.4

Kolmas yhteenliitäntäpiste Portugalin ja Espanjan välillä

5.5

Itäinen Espanja–Ranska-akseli – yhteenliitäntäpiste Iberian niemimaan ja Ranskan välillä Le Perthus'ssa, mukaan lukien Montpellierin ja St. Martin de Craun kompressoriasemat (tunnetaan nykyisin nimellä ’Midcat’)

5.6

Ranskan verkon vahvistaminen etelä-pohjoissuunnassa – vastakkaisvirtaus Ranskasta Saksaan Obergailbach/Medelsheimin yhteenliitäntäpisteessä (FR)

5.7

Ranskan verkon vahvistaminen etelä-pohjoissuunnassa yhtenäismarkkina-alueen luomiseksi, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

5.7.1

Val de Saônen putkijohto välillä Etrez–Voisines (FR)

| 5.7.2 | Putkijohto Gascogne–Midi (FR) |
| --- | --- |

5.7.2

Putkijohto Gascogne–Midi (FR)

5.8

Ranskan verkon vahvistaminen virtauksen tukemiseksi etelä-pohjoissuunnassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 5.8.1 | Lyonin itäpuolinen putkijohto välillä Saint-Avit–Etrez (FR) |
| --- | --- |

5.8.1

Lyonin itäpuolinen putkijohto välillä Saint-Avit–Etrez (FR)

| 5.8.2 | Eridanin putkijohto välillä Saint-Martin-de-Crau ja Saint-Avit (FR) |
| --- | --- |

5.8.2

Eridanin putkijohto välillä Saint-Martin-de-Crau ja Saint-Avit (FR)

5.9

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.10

Vastakkaisvirtausyhteys TENP-putkijohdossa Saksassa

5.11

Vastakkaisvirtausyhteys Italian ja Sveitsin välillä Passo Griesin yhteenliitäntäpisteessä

5.12

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.13

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.14

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.15

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.16

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.17

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.18

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

5.19

Maltan yhteys Euroopan kaasuverkkoon – kaasuputki Italiaan Gelassa ja/tai kelluva LNG-varasto ja höyrystyslaitos (FSRU))

5.20

Kaasuputki, joka yhdistää Algerian Italiaan (Sardinian kautta) (tunnetaan nykyisin nimellä Galsi-putkijohto)

6)   Ensisijainen käytävä Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (’NSI East Gas’)

Hankkeet, jotka mahdollistavat kaksisuuntaiset kaasuvirrat Puolan, Tšekin ja Slovakian välillä luomalla yhteyden Puolan ja Kroatian LNG-terminaalien välillä

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 6.1 | Hankeryhmä, jolla lisätään Tšekin ja Puolan välistä yhteenliitäntäkapasiteettia ja tehdään siihen liittyviä parannuksia Länsi-Puolassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  6.1.1 | Puolan ja Tšekin välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’Stork II’) välillä Libhošť – Hať (CZ/PL) – Kędzierzyn (PL) |

Nro

Määritelmä

6.1

Hankeryhmä, jolla lisätään Tšekin ja Puolan välistä yhteenliitäntäkapasiteettia ja tehdään siihen liittyviä parannuksia Länsi-Puolassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

6.1.1

Puolan ja Tšekin välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’Stork II’) välillä Libhošť – Hať (CZ/PL) – Kędzierzyn (PL)

| 6.1.2 | Siirtoverkkohankkeet välillä Lwówek–Kędzierzyn (PL) |
| --- | --- |

6.1.2

Siirtoverkkohankkeet välillä Lwówek–Kędzierzyn (PL)

| 6.1.3 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.3

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2

| 6.1.4 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.4

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2

| 6.1.5 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.5

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2

| 6.1.6 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.6

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2

| 6.1.7 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.7

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2

| 6.1.8 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.8

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.3

| 6.1.9 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.9

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.1.2

| 6.1.10 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.10

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.3

| 6.1.11 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.11

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.3

| 6.1.12 | Putkijohto Tvrdonice-Libhošť, mukaan lukien Břeclavin kompressoriaseman parannukset (CZ) |
| --- | --- |

6.1.12

Putkijohto Tvrdonice-Libhošť, mukaan lukien Břeclavin kompressoriaseman parannukset (CZ)

6.2

Hankeryhmä Puolan ja Slovakian välinen yhteenliitäntä ja siihen liittyvät parannukset Itä-Puolassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 6.2.1 | Puolan ja Slovakian välinen yhteenliitäntä |
| --- | --- |

6.2.1

Puolan ja Slovakian välinen yhteenliitäntä

| 6.2.2 | Siirtoverkkohankkeet välillä Rembelszczyzna–Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.2

Siirtoverkkohankkeet välillä Rembelszczyzna–Strachocina (PL)

| 6.2.3 | Siirtoverkkohankkeet välillä Tworóg–Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.3

Siirtoverkkohankkeet välillä Tworóg–Strachocina (PL)

| 6.2.4 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.4

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2

| 6.2.5 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.5

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2

| 6.2.6 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.6

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2

| 6.2.7 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.7

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2

| 6.2.8 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.8

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2

| 6.2.9 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.9

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.2.2

6.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.4

Yhteistä etua koskeva hanke – Itävallan ja Tšekin välinen kaksisuuntainen yhteenliitäntä (BACI) välillä Baumgarten (AT) – Reinthal (CZ/AT) – Brečlav (CZ)

Hankkeet, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen Kroatian LNG-terminaalista naapurimaihin:

| 6.5 | Hankeryhmä – Krkin LNG-terminaali ja siirtoputket Unkariin ja maan ulkopuolelle, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  6.5.1 | Krkin LNG-terminaalin vaiheittainen kehittäminen (HR) |
| --- | --- | --- |

6.5

Hankeryhmä – Krkin LNG-terminaali ja siirtoputket Unkariin ja maan ulkopuolelle, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

6.5.1

Krkin LNG-terminaalin vaiheittainen kehittäminen (HR)

| 6.5.2 | Kaasuputki Zlobin – Bosiljevo – Sisak – Kozarac – Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2

Kaasuputki Zlobin – Bosiljevo – Sisak – Kozarac – Slobodnica (HR)

| 6.5.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

6.5.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 6.5.4 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

6.5.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.6

Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.26.1

6.7

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Hankkeet, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen eteläisestä kaasukäytävästä ja/tai Kreikan LNG-terminaaleista Kreikan, Bulgarian, Romanian ja Serbian läpi ja edelleen Unkariin, mukaan lukien vastakkaisvirtausvalmius etelästä pohjoiseen sekä kauttakulku- ja siirtoverkkojen integrointi

| 6.8 | Hankeryhmä Kreikan, Bulgarian ja Romanian välinen yhteenliitäntä ja tarvittavat vahvistukset Bulgariassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  6.8.1 | Kreikan ja Bulgarian välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’IGB’) välillä Komotini (EL) – Stara Zagora (BG) |
| --- | --- | --- |

6.8

Hankeryhmä Kreikan, Bulgarian ja Romanian välinen yhteenliitäntä ja tarvittavat vahvistukset Bulgariassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

6.8.1

Kreikan ja Bulgarian välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’IGB’) välillä Komotini (EL) – Stara Zagora (BG)

| 6.8.2 | Bulgarian siirtoverkon tarvittava kunnostaminen, uudenaikaistaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

6.8.2

Bulgarian siirtoverkon tarvittava kunnostaminen, uudenaikaistaminen ja laajentaminen

| 6.8.3 | Bulgarian kaasunsiirtojärjestelmän pohjoisen renkaan yhteenliitäntä Podisor–Horia-putkijohtoon ja kapasiteetin lisääminen osuudella Hurezani-Horia-Csanadpalota |
| --- | --- |

6.8.3

Bulgarian kaasunsiirtojärjestelmän pohjoisen renkaan yhteenliitäntä Podisor–Horia-putkijohtoon ja kapasiteetin lisääminen osuudella Hurezani-Horia-Csanadpalota

| 6.8.4 | Kaasuputki kapasiteetin lisäämiseksi Bulgarian ja Romanian kaasunsiirtoverkkojen pohjoisen renkaan yhteenliitännässä |
| --- | --- |

6.8.4

Kaasuputki kapasiteetin lisäämiseksi Bulgarian ja Romanian kaasunsiirtoverkkojen pohjoisen renkaan yhteenliitännässä

6.9

Hankeryhmä LNG-terminaali Pohjois-Kreikassa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 6.9.1 | LNG-terminaali Pohjois-Kreikassa. |
| --- | --- |

6.9.1

LNG-terminaali Pohjois-Kreikassa.

| 6.9.2 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

6.9.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 6.9.3 | Kaasun kompressointilaitos Kipissä (EL) |
| --- | --- |

6.9.3

Kaasun kompressointilaitos Kipissä (EL)

6.10

Yhteistä etua koskeva hanke – Bulgarian ja Serbian välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’IBS’)

6.11

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.12

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.13

| 6.13.1 | Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.4 |
| --- | --- |

6.13.1

Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.4

| 6.13.2 | Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.5 |
| --- | --- |

6.13.2

Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.5

| 6.13.3 | Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.6 |
| --- | --- |

6.13.3

Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.6

6.14

Nyt yhteistä etua koskeva hanke nro 6.24.1

6.15

Kansallisten siirtoverkkojen yhteenliitäntä kansainvälisiin kaasunsiirtoputkistoihin ja vastakkaisvirtaus Isacceassa (RO)

| 6.15.1 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.15 |
| --- | --- |

6.15.1

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.15

| 6.15.2 | Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.15 |
| --- | --- |

6.15.2

Nyt osa yhteistä etua koskevaa hanketta nro 6.15

Hanke, joka mahdollistaa eteläisestä kaasukäytävästä tulevan kaasun virtauksen Italian kautta kohti Koillis-Eurooppaa

| 6.16 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |
| 6.17 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| 6.18 | Adriatica-putkijohto (IT) |
| 6.19 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |

6.16

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.17

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.18

Adriatica-putkijohto (IT)

6.19

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Hankkeet, jotka mahdollistavat maanalaisen kaasunvarastointikapasiteetin kehittämisen Kaakkois-Euroopassa

| 6.20 | Hankeryhmä varastointikapasiteetin lisäämiseksi Kaakkois-Euroopassa, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:






  6.20.1 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- | --- |

6.20

Hankeryhmä varastointikapasiteetin lisäämiseksi Kaakkois-Euroopassa, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

6.20.1

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 6.20.2 | Chirenin maanalaisen varastointilaitoksen laajentaminen (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Chirenin maanalaisen varastointilaitoksen laajentaminen (BG)

| 6.20.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

6.20.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

ja yksi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

| 6.20.4 | Depomuresin varasto Romaniassa |
| --- | --- |

6.20.4

Depomuresin varasto Romaniassa

| 6.20.5 | Uusi maanalainen kaasunvarastointilaitos Romaniassa |
| --- | --- |

6.20.5

Uusi maanalainen kaasunvarastointilaitos Romaniassa

| 6.20.6 | Sarmaselin maanalainen kaasunvarastointilaitos Romaniassa |
| --- | --- |

6.20.6

Sarmaselin maanalainen kaasunvarastointilaitos Romaniassa

6.21

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.22

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

6.23

Unkarin ja Slovenian välinen yhteenliitäntä (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo)

6.24

Hankeryhmä kapasiteetin lisäämiseksi vaiheittain kaksisuuntaisella Bulgaria–Romania–Unkari–Itävalta-siirtokäytävällä (tunnetaan nykyisin nimellä ’ROHUAT/BRUA’), ensimmäisessä vaiheessa 1,75 miljardiin kuutiometriin ja toisessa vaiheessa 4,4 miljardiin kuutiometriin vuodessa, mukaan lukien uudet resurssit Mustaltamereltä:

| 6.24.1 | Romania–Unkari-vastakkaisvirtaus: Unkarin osuus, ensimmäinen vaihe, Csanádpalotan kompressoriasema (1. vaihe) |
| --- | --- |

6.24.1

Romania–Unkari-vastakkaisvirtaus: Unkarin osuus, ensimmäinen vaihe, Csanádpalotan kompressoriasema (1. vaihe)

| 6.24.2 | Kansallisen kaasunsiirtoverkon kehittäminen Romanian alueella Bulgaria–Romania–Unkari–Itävalta-käytävällä – kaasunsiirtoputkisto välillä Podișor–Horia, mittausasema ja kolme uutta kompressoriasemaa (Jupa, Bibești ja Podișor) (1. vaihe) |
| --- | --- |

6.24.2

Kansallisen kaasunsiirtoverkon kehittäminen Romanian alueella Bulgaria–Romania–Unkari–Itävalta-käytävällä – kaasunsiirtoputkisto välillä Podișor–Horia, mittausasema ja kolme uutta kompressoriasemaa (Jupa, Bibești ja Podișor) (1. vaihe)

| 6.24.3 | Kompressoriasema GCA Mosonmagyarovar (kehittäminen Itävallan puolella) (1. vaihe) |
| --- | --- |

6.24.3

Kompressoriasema GCA Mosonmagyarovar (kehittäminen Itävallan puolella) (1. vaihe)

| 6.24.4 | Városföld–Ercsi–Győr-putkijohto (kapasiteetti 4,4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4

Városföld–Ercsi–Győr-putkijohto (kapasiteetti 4,4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (HU)

| 6.24.5 | Ercsi–Százhalombatta-putkijohto (kapasiteetti 4,4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (HU) |
| --- | --- |

6.24.5

Ercsi–Százhalombatta-putkijohto (kapasiteetti 4,4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (HU)

| 6.24.6 | Városföldin kompressoriasema (kapasiteetti 4,4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (HU) |
| --- | --- |

6.24.6

Városföldin kompressoriasema (kapasiteetti 4,4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (HU)

| 6.24.7 | Siirtokapasiteetin lisääminen Romaniassa Unkariin päin 4,4 miljardiin kuutiometriin/vuosi (2. vaihe) |
| --- | --- |

6.24.7

Siirtokapasiteetin lisääminen Romaniassa Unkariin päin 4,4 miljardiin kuutiometriin/vuosi (2. vaihe)

| 6.24.8 | Mustanmeren rannikko – Podișorin (RO) putkijohto Mustanmeren kaasun siirtoa varten |
| --- | --- |

6.24.8

Mustanmeren rannikko – Podișorin (RO) putkijohto Mustanmeren kaasun siirtoa varten

| 6.24.9 | Romania–Unkari-vastakkaisvirtaus: Unkarin osuus, toinen vaihe, Csanádpalotan tai Algyőn kompressoriasema (HU) (kapasiteetti 4.4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (2. vaihe) |
| --- | --- |

6.24.9

Romania–Unkari-vastakkaisvirtaus: Unkarin osuus, toinen vaihe, Csanádpalotan tai Algyőn kompressoriasema (HU) (kapasiteetti 4.4 mrd. kuutiometriä/vuosi) (2. vaihe)

6.25

Hankeryhmä – infrastruktuuri uusille kaasutoimituksille Keski- ja Kaakkois-Euroopan alueelle saannin monipuolistamiseksi, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

| 6.25.1 | Putkiverkko Bulgariasta Slovakiaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Eastring’) |
| --- | --- |

6.25.1

Putkiverkko Bulgariasta Slovakiaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Eastring’)

| 6.25.2 | Putkiverkko Kreikasta Itävaltaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Tesla’) |
| --- | --- |

6.25.2

Putkiverkko Kreikasta Itävaltaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Tesla’)

| 6.25.3 | Kaksisuuntaisen Bulgaria–Romania–Unkari–Itävalta-siirtokäytävän jatkolaajentaminen (tunnetaan nykyisin nimellä ’ROHUAT/BRUA’, vaihe 3), |
| --- | --- |

6.25.3

Kaksisuuntaisen Bulgaria–Romania–Unkari–Itävalta-siirtokäytävän jatkolaajentaminen (tunnetaan nykyisin nimellä ’ROHUAT/BRUA’, vaihe 3),

| 6.25.4 | Infrastruktuuri, joka mahdollistaa Bulgarian kaasukaupan keskuksen kehittämisen |
| --- | --- |

6.25.4

Infrastruktuuri, joka mahdollistaa Bulgarian kaasukaupan keskuksen kehittämisen

6.26

Hankeryhmä Kroatia–Slovenia–Itävalta Rogatecissa, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 6.26.1 | Kroatia–Slovenia-yhteenliitäntä (Lučko –Zabok – Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1

Kroatia–Slovenia-yhteenliitäntä (Lučko –Zabok – Rogatec)

| 6.26.2 | Kidričevon kompressoriasema, parannusten 2. vaihe (SI) |
| --- | --- |

6.26.2

Kidričevon kompressoriasema, parannusten 2. vaihe (SI)

| 6.26.3 | Kompressoriasemat Kroatian kaasunsiirtoverkossa |
| --- | --- |

6.26.3

Kompressoriasemat Kroatian kaasunsiirtoverkossa

| 6.26.4 | GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4

GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5 | Murfeld/Ceršak-yhteenliitännän parannukset (AT/SI) |
| --- | --- |

6.26.5

Murfeld/Ceršak-yhteenliitännän parannukset (AT/SI)

| 6.26.6 | Rogatecin yhteenliitännän parannukset |
| --- | --- |

6.26.6

Rogatecin yhteenliitännän parannukset

7)   Ensisijainen käytävä – Eteläinen kaasukäytävä (’SGC’)

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 7.1 | Hankeryhmä, joka koostuu integroiduista, erillisistä ja laajennettavissa olevista siirtoinfrastruktuureista ja niihin liittyvistä laitteistoista, joilla siirretään vuosittain vähintään 10 miljardia kuutiometriä kaasua Kaspianmeren uusista lähteistä Azerbaidžanin, Georgian ja Turkin halki EU:n markkinoille Kreikan ja Italian kautta, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:






  7.1.1 | Kaasuputki Turkmenistanista ja Azerbaidžanista Georgian ja Turkin kautta EU:hun (tunnetaan nykyisin seuraavien hankkeiden yhdistelmänä: ’Trans-Caspian Gas Pipeline’ (TCP), ’Expansion of the South-Caucasus Pipeline’ (SCP-(F)X) ja ’Trans Anatolia Natural Gas Pipeline’ (TANAP)) |

Nro

Määritelmä

7.1

Hankeryhmä, joka koostuu integroiduista, erillisistä ja laajennettavissa olevista siirtoinfrastruktuureista ja niihin liittyvistä laitteistoista, joilla siirretään vuosittain vähintään 10 miljardia kuutiometriä kaasua Kaspianmeren uusista lähteistä Azerbaidžanin, Georgian ja Turkin halki EU:n markkinoille Kreikan ja Italian kautta, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

7.1.1

Kaasuputki Turkmenistanista ja Azerbaidžanista Georgian ja Turkin kautta EU:hun (tunnetaan nykyisin seuraavien hankkeiden yhdistelmänä: ’Trans-Caspian Gas Pipeline’ (TCP), ’Expansion of the South-Caucasus Pipeline’ (SCP-(F)X) ja ’Trans Anatolia Natural Gas Pipeline’ (TANAP))

| 7.1.2 | Kaasun kompressointilaitos Kipissä (EL) |
| --- | --- |

7.1.2

Kaasun kompressointilaitos Kipissä (EL)

| 7.1.3 | Kaasuputki Kreikasta Albanian ja Adrianmeren kautta Italiaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Trans-Adriatic Pipeline’ (TAP)) |
| --- | --- |

7.1.3

Kaasuputki Kreikasta Albanian ja Adrianmeren kautta Italiaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Trans-Adriatic Pipeline’ (TAP))

| 7.1.4 | Kaasuputki Kreikasta Italiaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Poseidon Pipeline’) |
| --- | --- |

7.1.4

Kaasuputki Kreikasta Italiaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’Poseidon Pipeline’)

| 7.1.5 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

7.1.5

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 7.1.6 | Mittaus- ja säätöasemat Kreikan siirtoverkon liittämiseksi TAP-kaasuputkeen |
| --- | --- |

7.1.6

Mittaus- ja säätöasemat Kreikan siirtoverkon liittämiseksi TAP-kaasuputkeen

| 7.1.7 | Komotini–Thesprotia-kaasuputki (EL) |
| --- | --- |

7.1.7

Komotini–Thesprotia-kaasuputki (EL)

7.2

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

7.3

| 7.3.1 | Kaasuputki Kyproksen offshore-kentiltä Kreetan kautta Manner-Kreikkaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’EastMed Pipeline’) |
| --- | --- |

7.3.1

Kaasuputki Kyproksen offshore-kentiltä Kreetan kautta Manner-Kreikkaan (tunnetaan nykyisin nimellä ’EastMed Pipeline’)

| 7.3.2 | Sisäisten pullonkaulojen poistaminen Kyproksessa eristyneisyyden lopettamiseksi ja kaasunsiirron mahdollistamiseksi itäisen Välimeren alueelta |
| --- | --- |

7.3.2

Sisäisten pullonkaulojen poistaminen Kyproksessa eristyneisyyden lopettamiseksi ja kaasunsiirron mahdollistamiseksi itäisen Välimeren alueelta

7.4

Hankeryhmä yhteenliitännät Turkkiin, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

| 7.4.1 | Kaasun kompressointilaitos Kipissä (EL) |
| --- | --- |

7.4.1

Kaasun kompressointilaitos Kipissä (EL)

| 7.4.2 | Turkin ja Bulgarian välinen rajayhdysputki (tunnetaan nykyisin nimellä ’ITB’) |
| --- | --- |

7.4.2

Turkin ja Bulgarian välinen rajayhdysputki (tunnetaan nykyisin nimellä ’ITB’)

8)   Ensisijainen käytävä Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma kaasun osalta (’BEMIP Gas’)

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 8.1 | Hankeryhmä, joka koskee itäisen Itämeren alueen toimitusten monipuolistamista, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  8.1.1 | Viron ja Suomen välinen rajayhdysputki (tunnetaan nykyisin nimellä ’Balticconnector’) ja |

Nro

Määritelmä

8.1

Hankeryhmä, joka koskee itäisen Itämeren alueen toimitusten monipuolistamista, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

8.1.1

Viron ja Suomen välinen rajayhdysputki (tunnetaan nykyisin nimellä ’Balticconnector’) ja

| 8.1.2 | Yksi seuraavista LNG-terminaaleista:






  8.1.2.1 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- | --- |

8.1.2

Yksi seuraavista LNG-terminaaleista:

8.1.2.1

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 8.1.2.2 | Paldiskin LNG (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2

Paldiskin LNG (EE)

| 8.1.2.3 | Tallinnan LNG (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3

Tallinnan LNG (EE)

| 8.1.2.4 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

8.1.2.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

Siirtoinfrastruktuurin vahvistaminen Baltian maissa ja maanalaisen kaasunvarastoinnin nykyaikaistaminen Latviassa:

| 8.2 | Hankeryhmä, joka koskee itäisen Itämeren alueen infrastruktuurin parantamista, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  8.2.1 | Latvian ja Liettuan välisen yhteenliitännän parantaminen |
| --- | --- | --- |

8.2

Hankeryhmä, joka koskee itäisen Itämeren alueen infrastruktuurin parantamista, mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

8.2.1

Latvian ja Liettuan välisen yhteenliitännän parantaminen

| 8.2.2 | Viron ja Latvian välisen yhteenliitännän parantaminen |
| --- | --- |

8.2.2

Viron ja Latvian välisen yhteenliitännän parantaminen

| 8.2.3 | Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi |
| --- | --- |

8.2.3

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

| 8.2.4 | Inčukalnsin maanalaisen kaasunvarastointilaitoksen parantaminen (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Inčukalnsin maanalaisen kaasunvarastointilaitoksen parantaminen (LV)

8.3

Puolan ja Tanskan välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’Baltic Pipe’)

8.4

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

8.5

Puolan ja Liettuan välinen yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’GIPL’)

8.6

Göteborgin LNG-terminaali Ruotsissa

8.7

Świnoujścien LNG-terminaalin kapasiteetin lisääminen Puolassa

8.8

Ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi

9)   Ensisijainen käytävä Keskisen Itä-Euroopan öljyntoimitusyhteydet (’OSC’)

Öljyn toimitusvarmuuden parantaminen keskisen Itä-Euroopan alueella lisäämällä yhteentoimivuutta ja mahdollistamalla riittävät vaihtoehtoiset toimitusreitit:

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 9.1 | Adamowo–Brody-putkijohto: putkijohto, joka yhdistää JSC Uktransnaftan käsittelylaitoksen Brodyssa (Ukraina) Adamowon varastointilaitokseen (Puola) |
| 9.2 | Bratislava–Schwechat-putkijohto: putkijohto, joka yhdistää Schwechatin (Itävalta) ja Bratislavan (Slovakia) |
| 9.3 | JANAF-Adria-putkijohdot: olemassa olevien JANAF- ja Adria-putkijohtojen, jotka yhdistävät Omisaljin sataman Kroatiassa eteläiseen Družba-putkeen, jälleenrakentaminen, parantaminen, ylläpito ja kapasiteetin lisääminen (Kroatia, Unkari, Slovakia) (Unkari–Slovakia- yhteenliitäntää ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi) |
| 9.4 | Litvinov (Tšekki) – Spergau (Saksa) -putkijohto: Družba-raakaöljyputken laajentaminen TRM Spergaun jalostamoon |
| 9.5 | Hankeryhmä – Pommerin putkijohto (Puola), mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:






  9.5.1. | Öljyterminaalin rakentaminen Gdańskiin |

Nro

Määritelmä

9.1

Adamowo–Brody-putkijohto: putkijohto, joka yhdistää JSC Uktransnaftan käsittelylaitoksen Brodyssa (Ukraina) Adamowon varastointilaitokseen (Puola)

9.2

Bratislava–Schwechat-putkijohto: putkijohto, joka yhdistää Schwechatin (Itävalta) ja Bratislavan (Slovakia)

9.3

JANAF-Adria-putkijohdot: olemassa olevien JANAF- ja Adria-putkijohtojen, jotka yhdistävät Omisaljin sataman Kroatiassa eteläiseen Družba-putkeen, jälleenrakentaminen, parantaminen, ylläpito ja kapasiteetin lisääminen (Kroatia, Unkari, Slovakia) (Unkari–Slovakia- yhteenliitäntää ei enää katsota yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi)

9.4

Litvinov (Tšekki) – Spergau (Saksa) -putkijohto: Družba-raakaöljyputken laajentaminen TRM Spergaun jalostamoon

9.5

Hankeryhmä – Pommerin putkijohto (Puola), mukaan lukien seuraavat yhteistä etua koskevat hankkeet:

9.5.1.

Öljyterminaalin rakentaminen Gdańskiin

| 9.5.2. | Pommerin putkijohdon laajentaminen: Pommerin putkijohdon silmukkaputket ja rinnakkaisputki, jotka yhdistävät Plebankan varastointilaitoksen (Płockin lähistöllä) ja Gdańskin käsittelyterminaalin |
| --- | --- |

9.5.2.

Pommerin putkijohdon laajentaminen: Pommerin putkijohdon silmukkaputket ja rinnakkaisputki, jotka yhdistävät Plebankan varastointilaitoksen (Płockin lähistöllä) ja Gdańskin käsittelyterminaalin

9.6

TAL Plus: TAL-putkijohdon kapasiteetin lisääminen välillä Trieste (Italia) – Ingolstadt (Saksa)

10)   Ensisijainen aihealue – Älykkäiden verkkojen käyttöönotto

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| 10.1 | North Atlantic Green Zone -hankkeen (Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta / Pohjois-Irlanti) tavoitteena on tuulivoiman tuotantorajoitusten vähentäminen ottamalla käyttöön viestintäinfrastruktuuri, parantamalla verkon hallintaa ja yhteenliitäntää ja vahvistamalla (rajat ylittävät) käytännöt kysynnänhallintaa varten. |
| 10.2 | Green–Me-hankkeen (Ranska/Italia) tavoitteena on parantaa uusiutuvien energialähteiden integrointia ottamalla käyttöön automaatio-, hallinta- ja seurantajärjestelmiä suurjännite- ja suurjännite-/keskijännite-sähköasemilla, viestintä uusiutuvan energian tuottajien kanssa ja varastointi pääsähköasemilla sekä uusien tietojen vaihto yhteenliitännän hallitsemiseksi paremmin rajojen yli. |
| 10.3 | SINCRO.GRID-hankkeen (Slovenia/Kroatia) tavoitteena on ratkaista verkon jännitteeseen, taajuuden hallintaan ja ylikuormitukseen liittyvät ongelmat, jotta voidaan lisätä uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja korvata perinteistä tuotantoa integroimalla uusia aktiivisia elementtejä siirto- ja jakeluverkoissa virtuaaliseen rajatylittävään ohjauskeskukseen, joka perustuu pitkälle kehittyneeseen tiedonhallintaan, yhteiseen järjestelmän optimointiin ja yhteisiin ennusteisiin kahden viereisen siirtoverkonhaltijan ja kahden viereisen jakeluverkonhaltijan välillä. |

Nro

Määritelmä

10.1

North Atlantic Green Zone -hankkeen (Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta / Pohjois-Irlanti) tavoitteena on tuulivoiman tuotantorajoitusten vähentäminen ottamalla käyttöön viestintäinfrastruktuuri, parantamalla verkon hallintaa ja yhteenliitäntää ja vahvistamalla (rajat ylittävät) käytännöt kysynnänhallintaa varten.

10.2

Green–Me-hankkeen (Ranska/Italia) tavoitteena on parantaa uusiutuvien energialähteiden integrointia ottamalla käyttöön automaatio-, hallinta- ja seurantajärjestelmiä suurjännite- ja suurjännite-/keskijännite-sähköasemilla, viestintä uusiutuvan energian tuottajien kanssa ja varastointi pääsähköasemilla sekä uusien tietojen vaihto yhteenliitännän hallitsemiseksi paremmin rajojen yli.

10.3

SINCRO.GRID-hankkeen (Slovenia/Kroatia) tavoitteena on ratkaista verkon jännitteeseen, taajuuden hallintaan ja ylikuormitukseen liittyvät ongelmat, jotta voidaan lisätä uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja korvata perinteistä tuotantoa integroimalla uusia aktiivisia elementtejä siirto- ja jakeluverkoissa virtuaaliseen rajatylittävään ohjauskeskukseen, joka perustuu pitkälle kehittyneeseen tiedonhallintaan, yhteiseen järjestelmän optimointiin ja yhteisiin ennusteisiin kahden viereisen siirtoverkonhaltijan ja kahden viereisen jakeluverkonhaltijan välillä.

11)   Ensisijainen aihealue – Sähkönsiirron valtaväylät

Yhteistä etua koskevat hankkeet, joilla on kaksoisstatus sähkönsiirron valtaväylinä

| Nro | Määritelmä |
| --- | --- |
| Ensisijainen käytävä Pohjoisten merialueiden offshore-verkko (’NSOG’) |
| 1.1.1 | Rajayhdysjohto Zeebrugge (BE) – Richborough'n (UK) lähistö |
| 1.3.1 | Rajayhdysjohto Endrup (DK) – Niebüll (DE) |
| 1.3.2 | Sisäinen siirtojohto Brunsbüttel–Niebüll (DE) |
| 1.4.1 | Rajayhdysjohto Kassø (DK) – Audorf (DE) |
| 1.4.2 | Sisäinen siirtojohto Audorf–Hamburg/Nord (DE) |
| 1.4.3 | Sisäinen siirtojohto Hamburg/Nord–Dollern (DE) |
| 1.5 | Tanska–Alankomaat-rajayhdysjohto välillä Endrup (DK) – Eemshaven (NL) (tunnetaan nykyisin nimellä ’COBRAcable’) |
| 1.6 | Ranska–Irlanti-rajayhdysjohto välillä La Martyre (FR) – Great Island tai Knockraha (IE) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Celtic Interconnector’) |
| 1.7.1 | Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Cotentin (FR) – Exeterin (UK) lähistö (tunnetaan nykyisin nimellä FAB-hanke) |
| 1.7.2 | Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Tourbe (FR) – Chilling (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä IFA2-hanke) |
| 1.7.3 | Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Coquelles (FR) ja Folkestone (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ElecLink-hanke) |
| 1.8 | Saksa–Norja-rajayhdysjohto välillä Wilster (DE) – Tonstad (NO) (tunnetaan nykyisin nimellä ’NordLink’) |
| 1.10 | Norja – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto |
| 1.13 | Islanti – Yhdistynyt kuningaskunta -yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’Ice Link’) |
| 1.14 | Rajayhdysjohto välillä Revsing (DK) ja Bicker Fen (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Viking Link’) |
| Ensisijainen käytävä Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (’NSI West Electricity’) |
| 2.2.1 | Rajayhdysjohto Lixhe (BE) – Oberzier (DE) |
| 2.5.1 | Rajayhdysjohto Grande Ile (FR) – Piossasco (IT) (tunnetaan nykyisin nimellä Savoie–Piemont-hanke) |
| 2.7 | Ranska–Espanja-rajayhdysjohto Aquitaine (FR) – Baskimaa (ES) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Biscay Gulf’) |
| 2.9 | Saksan sisäinen siirtojohto välillä Osterath–Philippsburg (DE) kapasiteetin lisäämiseksi länsirajoilla |
| 2.10 | Saksan sisäinen siirtojohto välillä Brunsbüttel-Grοβgartach ja Wilster-Grafenrheinfeld (DE) kapasiteetin lisäämiseksi pohjois- ja etelärajoilla |
| 2.13 | Hankeryhmä Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohdot, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:






  2.13.1 | Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Woodland (IE) – Turleenan (UK) |

Nro

Määritelmä

Ensisijainen käytävä Pohjoisten merialueiden offshore-verkko (’NSOG’)

1.1.1

Rajayhdysjohto Zeebrugge (BE) – Richborough'n (UK) lähistö

1.3.1

Rajayhdysjohto Endrup (DK) – Niebüll (DE)

1.3.2

Sisäinen siirtojohto Brunsbüttel–Niebüll (DE)

1.4.1

Rajayhdysjohto Kassø (DK) – Audorf (DE)

1.4.2

Sisäinen siirtojohto Audorf–Hamburg/Nord (DE)

1.4.3

Sisäinen siirtojohto Hamburg/Nord–Dollern (DE)

1.5

Tanska–Alankomaat-rajayhdysjohto välillä Endrup (DK) – Eemshaven (NL) (tunnetaan nykyisin nimellä ’COBRAcable’)

1.6

Ranska–Irlanti-rajayhdysjohto välillä La Martyre (FR) – Great Island tai Knockraha (IE) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Celtic Interconnector’)

1.7.1

Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Cotentin (FR) – Exeterin (UK) lähistö (tunnetaan nykyisin nimellä FAB-hanke)

1.7.2

Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Tourbe (FR) – Chilling (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä IFA2-hanke)

1.7.3

Ranska – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto välillä Coquelles (FR) ja Folkestone (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ElecLink-hanke)

1.8

Saksa–Norja-rajayhdysjohto välillä Wilster (DE) – Tonstad (NO) (tunnetaan nykyisin nimellä ’NordLink’)

1.10

Norja – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto

1.13

Islanti – Yhdistynyt kuningaskunta -yhteenliitäntä (tunnetaan nykyisin nimellä ’Ice Link’)

1.14

Rajayhdysjohto välillä Revsing (DK) ja Bicker Fen (UK) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Viking Link’)

Ensisijainen käytävä Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (’NSI West Electricity’)

2.2.1

Rajayhdysjohto Lixhe (BE) – Oberzier (DE)

2.5.1

Rajayhdysjohto Grande Ile (FR) – Piossasco (IT) (tunnetaan nykyisin nimellä Savoie–Piemont-hanke)

2.7

Ranska–Espanja-rajayhdysjohto Aquitaine (FR) – Baskimaa (ES) (tunnetaan nykyisin nimellä ’Biscay Gulf’)

2.9

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Osterath–Philippsburg (DE) kapasiteetin lisäämiseksi länsirajoilla

2.10

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Brunsbüttel-Grοβgartach ja Wilster-Grafenrheinfeld (DE) kapasiteetin lisäämiseksi pohjois- ja etelärajoilla

2.13

Hankeryhmä Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohdot, mukaan lukien yksi tai useampi seuraavista yhteistä etua koskevista hankkeista:

2.13.1

Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Woodland (IE) – Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Srananagh (IE) – Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Irlanti – Yhdistynyt kuningaskunta -rajayhdysjohto Srananagh (IE) – Turleenan (UK)

Ensisijainen käytävä Keskisen Itä-Euroopan ja Etelä-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (’NSI East Electricity’)

3.10.1

Rajayhdysjohto Hadera (IL) – Kofinou (CY)

3.10.2

Rajayhdysjohto Kofinou (CY) – Korakia, Kreeta (EL)

3.10.3

Sisäinen siirtojohto välillä Korakia, Kreeta ja Attican alue (EL)

3.12

Saksan sisäinen siirtojohto välillä Wolmirstedt–Baijeri sisäisen pohjois-eteläsuuntaisen siirtokapasiteetin lisäämiseksi

Ensisijainen käytävä Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma sähkön osalta (’BEMIP Electricity’)

4.1

Tanska–Saksa-rajayhdysjohto Tolstrup Gaarde (DK) – Bentwisch (DE) offshore-tuulipuistojen Kriegers Flak (DK) ja Baltic 1 ja 2 (DE) kautta (tunnetaan nykyisin nimellä ’Kriegers Flak Combined Grid Solution’)”

---

| 27.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 19/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/90,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2016,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 102/2012 muuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, ja niitä laajennettiin viimeksi neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 102/2012 (3), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, ja niitä laajennettiin viimeksi neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 102/2012 (3), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

2

3

| (2) | Voimassa olevat toimenpiteet ovat muodoltaan 51,8 prosentin arvotulli. |
| --- | --- |

(2)

Voimassa olevat toimenpiteet ovat muodoltaan 51,8 prosentin arvotulli.

1.2   Tarkastelupyyntö

Tarkastelupyyntö

| (3) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti PJSC ”PA””Stalkanat-Silur”, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on Ukrainasta peräisin oleva vientiä harjoittava tuottaja. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti PJSC ”PA””Stalkanat-Silur”, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on Ukrainasta peräisin oleva vientiä harjoittava tuottaja.

| (4) | Pyyntö rajoittui polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta. |
| --- | --- |

(4)

Pyyntö rajoittui polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.

| (5) | Pyynnön esittäjä on pyynnössään toimittanut alustavaa näyttöä siitä, että sen nykyisessä rakenteessa tapahtuneet muutokset, jotka johtuvat muun muassa kahden Ukrainassa toimivan etuyhteydettömän vientiä harjoittavan tuottajan (joista vain toista tutkittiin aiemmin yksittäin) fuusiosta, ovat luonteeltaan pysyviä. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esittäjä on pyynnössään toimittanut alustavaa näyttöä siitä, että sen nykyisessä rakenteessa tapahtuneet muutokset, jotka johtuvat muun muassa kahden Ukrainassa toimivan etuyhteydettömän vientiä harjoittavan tuottajan (joista vain toista tutkittiin aiemmin yksittäin) fuusiosta, ovat luonteeltaan pysyviä.

| (6) | Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että pyynnön esittäjän omien kotimarkkinahintojen perusteella tai laskennallisen normaaliarvon (tuotantokustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto) perusteella – toisin kuin aikaisemmin käytetyn vertailumaan normaaliarvon perusteella – pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaali on huomattavasti nykyisen toimenpiteen tasoa alhaisempi. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että pyynnön esittäjän omien kotimarkkinahintojen perusteella tai laskennallisen normaaliarvon (tuotantokustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto) perusteella – toisin kuin aikaisemmin käytetyn vertailumaan normaaliarvon perusteella – pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaali on huomattavasti nykyisen toimenpiteen tasoa alhaisempi.

| (7) | Tästä syystä pyynnön esittäjä väitti, että toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisellä tasolla ei ollut enää tarpeen aiemmin todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Tästä syystä pyynnön esittäjä väitti, että toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisellä tasolla ei ollut enää tarpeen aiemmin todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.

1.3   Tarkastelun vireillepano

Tarkastelun vireillepano

| (8) | Tiedotettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, sekä julkaisi 18 päivänä marraskuuta 2014Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4) ilmoituksen tutkimuksen vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; se rajattiin koskemaan polkumyyntiä pyynnön esittäjän osalta. |
| --- | --- |

(8)

Tiedotettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, sekä julkaisi 18 päivänä marraskuuta 2014Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4) ilmoituksen tutkimuksen vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; se rajattiin koskemaan polkumyyntiä pyynnön esittäjän osalta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

1.4   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

| (9) | Nyt tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli Ukrainasta peräisin olevat nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvat teräsköydet ja -vaijerit, myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 millimetriä, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(9)

Nyt tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli Ukrainasta peräisin olevat nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvat teräsköydet ja -vaijerit, myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 millimetriä, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (10) | Tuote, jota tuotetaan ja myydään Ukrainassa, samoin kuin kolmansissa maissa, sekä unioniin vietävä tuote ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samanlaisia, minkä vuoksi niitä on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(10)

Tuote, jota tuotetaan ja myydään Ukrainassa, samoin kuin kolmansissa maissa, sekä unioniin vietävä tuote ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samanlaisia, minkä vuoksi niitä on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

1.5   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (11) | Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, tiedossa olevalle unionin tuotannonalan järjestölle ja Ukrainan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, tiedossa olevalle unionin tuotannonalan järjestölle ja Ukrainan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.

| (12) | Komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja sai vastauksen asetetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin määrittämiseksi tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastus tehtiin pyynnön esittäjän tiloissa Odessassa Ukrainassa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja sai vastauksen asetetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin määrittämiseksi tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastus tehtiin pyynnön esittäjän tiloissa Odessassa Ukrainassa.

1.6   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

| (13) | Tarkastelua koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan. |
| --- | --- |

(13)

Tarkastelua koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Polkumyynti

Polkumyynti

2.1.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (14) | Unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla rajoittui vain kahteen myyntitapahtumaan, ja kuten johdanto-osan 26 kappaleessa selitetään, näitä myyntitapahtumia ei pidetty edustavina. Kuten johdanto-osan 26 kappaleessa myös mainitaan, vientihinta määritettiin siksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen vientimyynnin perusteella, jota pyynnön esittäjä harjoitti kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kolmansien maiden markkinoille suuntautunutta myyntimäärää käytettiin arvioitaessa kotimarkkinamyynnin edustavuutta normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamista varten. |
| --- | --- |

(14)

Unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla rajoittui vain kahteen myyntitapahtumaan, ja kuten johdanto-osan 26 kappaleessa selitetään, näitä myyntitapahtumia ei pidetty edustavina. Kuten johdanto-osan 26 kappaleessa myös mainitaan, vientihinta määritettiin siksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen vientimyynnin perusteella, jota pyynnön esittäjä harjoitti kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kolmansien maiden markkinoille suuntautunutta myyntimäärää käytettiin arvioitaessa kotimarkkinamyynnin edustavuutta normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamista varten.

| (15) | Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin aluksi, oliko pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärä kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna sen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin kokonaismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti todettiin, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa, koska kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(15)

Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin aluksi, oliko pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärä kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna sen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin kokonaismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti todettiin, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa, koska kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (16) | Pyynnön esittäjän kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa kolmansiin maihin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, kun sen kokonaismyynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia samana aikana kolmansiin maihin viedyn vastaavan tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(16)

Pyynnön esittäjän kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa kolmansiin maihin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, kun sen kokonaismyynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia samana aikana kolmansiin maihin viedyn vastaavan tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.

| (17) | Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin asianomaisiin kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin asianomaisiin kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa.

| (18) | Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. |
| --- | --- |

(18)

Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.

| (19) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(19)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (20) | Jos normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää pyynnön esittäjän myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Jos normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää pyynnön esittäjän myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (21) | Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(21)

Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (22) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä vaati, että sen kotimarkkinamyynti valtio-omisteisille yhtiöille olisi jätettävä huomioimatta normaaliarvoa määritettäessä. Pyynnön esittäjä väitti, että valtio-omisteisilta yhtiöiltä veloitettavat hinnat olivat järjestelmällisesti korkeampia kuin muilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloitettavat hinnat, minkä perusteena oli korkeampi maksamatta jättämisen tai merkittävästi viivästyneen maksun riski, joka heijastui myös yhtiön sisäiseen hinnoittelukäytäntöön. Väitettiin, että korkeammat hinnat eivät tämän vuoksi liittyneet tarkasteltavana olevan tuotteen ominaisuuksiin. Toiseksi pyynnön esittäjä vaati, että silloin kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, olisi käytettävä ainoastaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, jotka aiheutuivat kotimarkkinamyynnistä riippumattomille jakelijoille, jotta varmistettaisiin vertailukelpoisuus sellaisen vientimyynnin kanssa, joka tapahtui yksinomaan samantyyppisille asiakkaille. |
| --- | --- |

(22)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä vaati, että sen kotimarkkinamyynti valtio-omisteisille yhtiöille olisi jätettävä huomioimatta normaaliarvoa määritettäessä. Pyynnön esittäjä väitti, että valtio-omisteisilta yhtiöiltä veloitettavat hinnat olivat järjestelmällisesti korkeampia kuin muilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloitettavat hinnat, minkä perusteena oli korkeampi maksamatta jättämisen tai merkittävästi viivästyneen maksun riski, joka heijastui myös yhtiön sisäiseen hinnoittelukäytäntöön. Väitettiin, että korkeammat hinnat eivät tämän vuoksi liittyneet tarkasteltavana olevan tuotteen ominaisuuksiin. Toiseksi pyynnön esittäjä vaati, että silloin kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, olisi käytettävä ainoastaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, jotka aiheutuivat kotimarkkinamyynnistä riippumattomille jakelijoille, jotta varmistettaisiin vertailukelpoisuus sellaisen vientimyynnin kanssa, joka tapahtui yksinomaan samantyyppisille asiakkaille.

| (23) | Mitä tulee pyynnön esittäjän pyyntöön valtio-omisteisille yhtiöille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin jättämisestä huomioimatta normaaliarvon määrittämisessä, tutkimuksen aikana kerätty näyttö vahvisti, että myyntihinnat olivat valtio-omisteisten yhtiöiden kohdalla tuotelajeittain keskimäärin johdonmukaisesti korkeampia kuin hinnat, jotka veloitettiin kaikilta muuntyyppisiltä asiakkailta kotimarkkinoilla. Tämä johdonmukainen hintaero oli useiden sellaisten erityisten tekijöiden yhteistulos, jotka vaikuttavat ainoastaan tämäntyyppisiin asiakkaisiin kotimarkkinoilla: i) pyynnön esittäjän maininta siitä, että valtio-omisteisille yhtiöille suuntautuvaan myyntiin liittyy korkea maksamatta jättämisen tai vakavasti viivästyneiden maksujen riski; ii) se seikka, että tätä käytäntöä sovelletaan myöntämällä paljon pidempiä luottoaikoja valtio-omisteisille yhtiöille (mukaan luettuna mahdollisuus lykätä edelleen maksua sopimuksen mukaisesti); iii) näyttö toteutuneista maksuviivästyksistä; iv) se seikka, että Ukrainan laissa valtio-omisteiset yhtiöt vapautetaan velkojien saatavien maksamisesta konkurssitapauksessa; v) se seikka, että myynti valtio-omisteisille yhtiöille tapahtuu monimutkaisten tarjousmenettelyjen kautta, joissa sopimuksen pykälät eivät ole neuvoteltavissa ja joissa käytetään ennalta vahvistettua vakiosopimusta, ja lopuksi vi) se, että valtio-omisteisilla yhtiöillä ei ole lain mukaan lupaa maksaa ennakkomaksuja tavarahankinnoista. Näin ollen näiden erityisten olosuhteiden perusteella pyynnön esittäjän vaatimus hyväksyttiin. |
| --- | --- |

(23)

Mitä tulee pyynnön esittäjän pyyntöön valtio-omisteisille yhtiöille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin jättämisestä huomioimatta normaaliarvon määrittämisessä, tutkimuksen aikana kerätty näyttö vahvisti, että myyntihinnat olivat valtio-omisteisten yhtiöiden kohdalla tuotelajeittain keskimäärin johdonmukaisesti korkeampia kuin hinnat, jotka veloitettiin kaikilta muuntyyppisiltä asiakkailta kotimarkkinoilla. Tämä johdonmukainen hintaero oli useiden sellaisten erityisten tekijöiden yhteistulos, jotka vaikuttavat ainoastaan tämäntyyppisiin asiakkaisiin kotimarkkinoilla: i) pyynnön esittäjän maininta siitä, että valtio-omisteisille yhtiöille suuntautuvaan myyntiin liittyy korkea maksamatta jättämisen tai vakavasti viivästyneiden maksujen riski; ii) se seikka, että tätä käytäntöä sovelletaan myöntämällä paljon pidempiä luottoaikoja valtio-omisteisille yhtiöille (mukaan luettuna mahdollisuus lykätä edelleen maksua sopimuksen mukaisesti); iii) näyttö toteutuneista maksuviivästyksistä; iv) se seikka, että Ukrainan laissa valtio-omisteiset yhtiöt vapautetaan velkojien saatavien maksamisesta konkurssitapauksessa; v) se seikka, että myynti valtio-omisteisille yhtiöille tapahtuu monimutkaisten tarjousmenettelyjen kautta, joissa sopimuksen pykälät eivät ole neuvoteltavissa ja joissa käytetään ennalta vahvistettua vakiosopimusta, ja lopuksi vi) se, että valtio-omisteisilla yhtiöillä ei ole lain mukaan lupaa maksaa ennakkomaksuja tavarahankinnoista. Näin ollen näiden erityisten olosuhteiden perusteella pyynnön esittäjän vaatimus hyväksyttiin.

| (24) | Mitä tulee vaatimukseen käyttää normaaliarvon muodostamisessa ainoastaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, jotka aiheutuvat myynnistä riippumattomille jakelijoille, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia varten lisättyjen määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Kyseisen artiklan mukaisesti käytettiin pyynnön esittäjän tietoja kaikesta myynnistä (lukuun ottamatta myyntiä valtio-omisteisille yhtiöille) kotimarkkinoilla. Koska myyntihintoja kotimarkkinoiden loppukäyttäjille oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti (kuten jäljempänä johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa selvitetään), ne saatiin vertailukelpoiselle tasolle riippumattomille jakelijoille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin kanssa. Näin ollen tämä vaatimus hylättiin. |
| --- | --- |

(24)

Mitä tulee vaatimukseen käyttää normaaliarvon muodostamisessa ainoastaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, jotka aiheutuvat myynnistä riippumattomille jakelijoille, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia varten lisättyjen määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Kyseisen artiklan mukaisesti käytettiin pyynnön esittäjän tietoja kaikesta myynnistä (lukuun ottamatta myyntiä valtio-omisteisille yhtiöille) kotimarkkinoilla. Koska myyntihintoja kotimarkkinoiden loppukäyttäjille oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti (kuten jäljempänä johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa selvitetään), ne saatiin vertailukelpoiselle tasolle riippumattomille jakelijoille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin kanssa. Näin ollen tämä vaatimus hylättiin.

| (25) | Pyynnön esittäjä väitti myös, että muodostettaessa normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti olisi käytettävä 5 prosentin kohtuullista voittomarginaalia. Esitettiin viittaus aiempaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeneeseen tutkimukseen, jossa tällaista voittomarginaalia pidettiin kohtuullisena. Pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että vaihtoehtoisesti voittotaso ei saisi ylittää riippumattomille jakelijoille suuntautuvassa myynnissä saavutettua voittotasoa, koska tämä voittotaso oli vertailukelpoinen vientimyynnin tason kanssa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan kuitenkin myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia ja voittoa varten lisättyjen määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska nämä tiedot olivat saatavilla, niitä käytettiin sen vuoksi kyseisen artiklan mukaisesti. Näin ollen vaatimus hylättiin. |
| --- | --- |

(25)

Pyynnön esittäjä väitti myös, että muodostettaessa normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti olisi käytettävä 5 prosentin kohtuullista voittomarginaalia. Esitettiin viittaus aiempaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeneeseen tutkimukseen, jossa tällaista voittomarginaalia pidettiin kohtuullisena. Pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että vaihtoehtoisesti voittotaso ei saisi ylittää riippumattomille jakelijoille suuntautuvassa myynnissä saavutettua voittotasoa, koska tämä voittotaso oli vertailukelpoinen vientimyynnin tason kanssa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan kuitenkin myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia ja voittoa varten lisättyjen määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska nämä tiedot olivat saatavilla, niitä käytettiin sen vuoksi kyseisen artiklan mukaisesti. Näin ollen vaatimus hylättiin.

2.1.2   Vientihinta

Vientihinta

| (26) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unioniin suuntautuvia myyntitapahtumia oli vain kaksi. Niitä ei pidetty edustavina niiden vähäisen määrän vuoksi ja koska ne suuntautuivat vain yhdelle asiakkaalle, jolla oli erityiset tuotespesifikaatiot. Näin ollen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, jossa sallitaan vientihinnan muodostaminen millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella. Tässä tapauksessa vientihinnan laskennan perusteena käytettiin pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen myyntiä kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kolmansiin maihin suuntautuvalle myynnille olikin tunnusomaista merkittävän määrän suuntautuminen laajalle joukolle asiakkaita, eikä tutkimuksessa ilmennyt kolmansien maiden markkinoilla hintavääristymiä tai muita tekijöitä, jotka viittaisivat siihen, ettei pyynnön esittäjän myyntiä näille markkinoille voitaisi käyttää vientihinnan määrittämiseen. |
| --- | --- |

(26)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unioniin suuntautuvia myyntitapahtumia oli vain kaksi. Niitä ei pidetty edustavina niiden vähäisen määrän vuoksi ja koska ne suuntautuivat vain yhdelle asiakkaalle, jolla oli erityiset tuotespesifikaatiot. Näin ollen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, jossa sallitaan vientihinnan muodostaminen millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella. Tässä tapauksessa vientihinnan laskennan perusteena käytettiin pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen myyntiä kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kolmansiin maihin suuntautuvalle myynnille olikin tunnusomaista merkittävän määrän suuntautuminen laajalle joukolle asiakkaita, eikä tutkimuksessa ilmennyt kolmansien maiden markkinoilla hintavääristymiä tai muita tekijöitä, jotka viittaisivat siihen, ettei pyynnön esittäjän myyntiä näille markkinoille voitaisi käyttää vientihinnan määrittämiseen.

2.1.3   Vertailu

Vertailu

| (27) | Keskimääräistä normaaliarvoa ja keskimääräistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, kuljetus- ja luottokustannuksiin vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Keskimääräistä normaaliarvoa ja keskimääräistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, kuljetus- ja luottokustannuksiin vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (28) | Pyynnön esittäjä pyysi myös oikaisua normaaliarvoon kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi ja kiinnitti huomiota siihen seikkaan, että myynti kotimarkkinoilla vähittäiskauppiaille ja loppukäyttäjille alueellisten myyntikeskusten kautta ei ollut verrattavissa myyntiin riippumattomille jakelijoille. Pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että kaikki vientimyynti tapahtui riippumattomille jakelijoille ja oli näin ollen verrattavissa ainoastaan kotimarkkinamyyntiin riippumattomille jakelijoille. Painotettua keskimääräistä hintaeroa kotimarkkinoiden kahdelle kaupan portaalle suuntautuvan myynnin välillä vaadittiin perustaksi oikaisun laskemista varten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Pyynnön esittäjä pyysi myös oikaisua normaaliarvoon kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi ja kiinnitti huomiota siihen seikkaan, että myynti kotimarkkinoilla vähittäiskauppiaille ja loppukäyttäjille alueellisten myyntikeskusten kautta ei ollut verrattavissa myyntiin riippumattomille jakelijoille. Pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että kaikki vientimyynti tapahtui riippumattomille jakelijoille ja oli näin ollen verrattavissa ainoastaan kotimarkkinamyyntiin riippumattomille jakelijoille. Painotettua keskimääräistä hintaeroa kotimarkkinoiden kahdelle kaupan portaalle suuntautuvan myynnin välillä vaadittiin perustaksi oikaisun laskemista varten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti.

| (29) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä vaati edelleen oikaisua kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi. Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että kaupan portaan oikaisun määrittäminen olisi tehtävä neljännesvuositasolla, jotta poistettaisiin vaikutus Ukrainan valuutan heikkenemisestä ulkomaanvaluuttoihin nähden, joka vaikutti raaka-ainehintoihin, sekä korkea inflaatio tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(29)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä vaati edelleen oikaisua kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi. Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että kaupan portaan oikaisun määrittäminen olisi tehtävä neljännesvuositasolla, jotta poistettaisiin vaikutus Ukrainan valuutan heikkenemisestä ulkomaanvaluuttoihin nähden, joka vaikutti raaka-ainehintoihin, sekä korkea inflaatio tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (30) | Tutkimuksessa paljastui, että myynti vähittäismyyjille (alueellisten myyntikeskusten kautta) tapahtui todellakin eri kaupan portaassa kuin vientimyynti ja että tämä ero heijastui myyntihintoihin. Kotimarkkinoiden myyntihinnat loppukäyttäjille alueellisten myyntikeskusten kautta olivat johdonmukaisesti korkeammat ja määrät johdonmukaisesti pienemmät kuin myynnissä riippumattomille jakelijoille. Lisäksi loppukäyttäjät hyötyivät alueellisten myyntikeskusten tarjoamista lisäpalveluista. Sen vuoksi myönnettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettu oikaisu kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Tutkimuksessa paljastui, että myynti vähittäismyyjille (alueellisten myyntikeskusten kautta) tapahtui todellakin eri kaupan portaassa kuin vientimyynti ja että tämä ero heijastui myyntihintoihin. Kotimarkkinoiden myyntihinnat loppukäyttäjille alueellisten myyntikeskusten kautta olivat johdonmukaisesti korkeammat ja määrät johdonmukaisesti pienemmät kuin myynnissä riippumattomille jakelijoille. Lisäksi loppukäyttäjät hyötyivät alueellisten myyntikeskusten tarjoamista lisäpalveluista. Sen vuoksi myönnettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettu oikaisu kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi.

| (31) | Pyynnön esittäjä perusti vaaditun oikaisun laskennan yleiseen keskimääräiseen hintaeroon kyseisten kahden kaupan portaan välillä painotettuna riippumattomille jakelijoille myytyjen määrien mukaisesti. Riippumattomille jakelijoille myydyillä määrillä ei kuitenkaan pitäisi olla vaikutusta oikaisun tasoon. Sen vuoksi komissio laski oikaisun painotetun keskimääräisen hintaeron perusteella tonnia ja tuotelajia kohti ainoastaan loppukäyttäjille myydyn määrän osalta. |
| --- | --- |

(31)

Pyynnön esittäjä perusti vaaditun oikaisun laskennan yleiseen keskimääräiseen hintaeroon kyseisten kahden kaupan portaan välillä painotettuna riippumattomille jakelijoille myytyjen määrien mukaisesti. Riippumattomille jakelijoille myydyillä määrillä ei kuitenkaan pitäisi olla vaikutusta oikaisun tasoon. Sen vuoksi komissio laski oikaisun painotetun keskimääräisen hintaeron perusteella tonnia ja tuotelajia kohti ainoastaan loppukäyttäjille myydyn määrän osalta.

| (32) | Lopuksi oikaisua ei laskettu neljännesvuositasolla, kuten pyynnön esittäjä oli ehdottanut, sillä todettiin, ettei se poistaisi johdanto-osan 29 kappaleessa mainittujen vääristymien vaikutusta. |
| --- | --- |

(32)

Lopuksi oikaisua ei laskettu neljännesvuositasolla, kuten pyynnön esittäjä oli ehdottanut, sillä todettiin, ettei se poistaisi johdanto-osan 29 kappaleessa mainittujen vääristymien vaikutusta.

2.1.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin samankaltaisen tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan kolmansiin maihin. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin samankaltaisen tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan kolmansiin maihin. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi.

| (34) | Pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 10,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(34)

Pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 10,5 prosenttia.

2.2   Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys

Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys

| (35) | Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä.

| (36) | Nykyisin sovellettava polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen aikana. Kyseisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla Ukrainaa pidettiin siirtymätaloutena, ja sen vuoksi normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan perusteella. Näin ollen normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavassa vertailumaassa eli tässä tapauksessa Puolassa maksettujen hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(36)

Nykyisin sovellettava polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen aikana. Kyseisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla Ukrainaa pidettiin siirtymätaloutena, ja sen vuoksi normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan perusteella. Näin ollen normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavassa vertailumaassa eli tässä tapauksessa Puolassa maksettujen hintojen perusteella.

| (37) | Vuonna 2005 Ukrainalle myönnettiin markkinatalousasema, ja sen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta siihen. Näin ollen pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla perustui sen omiin tarkastettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(37)

Vuonna 2005 Ukrainalle myönnettiin markkinatalousasema, ja sen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa ei enää sovelleta siihen. Näin ollen pyynnön esittäjän polkumyyntimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla perustui sen omiin tarkastettuihin tietoihin.

| (38) | Tutkimuksen aikana saatu ja tarkastettu näyttö vahvisti muutokset sen nykyiseen yritysrakenteeseen, jonka perustana on kahden aiemman etuyhteydettömän vientiä harjoittavan tuottajan ja kolmannen, myynnistä ja markkinoinnista vastaavan yksikön, fuusio. Fuusio tapahtui vuonna 2010. Muutosta pidetään luonteeltaan pysyvänä, koska kyseisten erillisten yksikköjen aiemmin suorittamat tehtävät siirrettiin tosiasiallisesti pyynnön esittäjälle. Mitään viitteitä mahdollisista tulevista muutoksista ei havaittu. |
| --- | --- |

(38)

Tutkimuksen aikana saatu ja tarkastettu näyttö vahvisti muutokset sen nykyiseen yritysrakenteeseen, jonka perustana on kahden aiemman etuyhteydettömän vientiä harjoittavan tuottajan ja kolmannen, myynnistä ja markkinoinnista vastaavan yksikön, fuusio. Fuusio tapahtui vuonna 2010. Muutosta pidetään luonteeltaan pysyvänä, koska kyseisten erillisten yksikköjen aiemmin suorittamat tehtävät siirrettiin tosiasiallisesti pyynnön esittäjälle. Mitään viitteitä mahdollisista tulevista muutoksista ei havaittu.

| (39) | Edellä mainituista syistä voidaan olettaa, etteivät tämän tarkastelun vireillepanoon johtaneet olosuhteet todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi tarkastelun tuloksiin. Sen vuoksi voidaan todeta, että muutokset ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteiden soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää perusteltua. |
| --- | --- |

(39)

Edellä mainituista syistä voidaan olettaa, etteivät tämän tarkastelun vireillepanoon johtaneet olosuhteet todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi tarkastelun tuloksiin. Sen vuoksi voidaan todeta, että muutokset ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteiden soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää perusteltua.

| (40) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) väitti, että meneillään olevat sotilasoperaatiot Ukrainan alueella, missä toinen pyynnön esittäjän kahdesta tuotantolaitoksesta sijaitsee, eivät anna mahdollisuutta sellaiseen päätelmään, että johdanto-osan 38 kappaleessa tarkoitettu muutos olisi luonteeltaan pysyvä. Tässä suhteessa on ensinnäkin todettava, että päätelmä muuttuneiden olosuhteiden pysyvästä luonteesta polkumyynnin suhteen perustui kahteen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa mainittuun seikkaan, joista EWRIS kiistää vain toisen. Toiseksi tutkimuksessa todettiin, että pyynnön esittäjän tuotantolaitos Donetskin alueella ei ole ollut toiminnassa sitten kesän 2014, mikä rajoittaa pyynnön esittäjän tuotantokapasiteettia. Tällainen pyynnön esittäjän päätös, joka perustuu turvallisuusnäkökohtiin, ei ole ristiriidassa sen toteamuksen kanssa, että tarkasteltavana olevan tuotteen aiemman kahden tuottajan fuusio on ollut toiminnassa vuodesta 2010 ja että se muodostaa kyseisten kahden yhtiön toimintojen rakenteellisen muutoksen, joka on luonteeltaan pysyvä. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(40)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) väitti, että meneillään olevat sotilasoperaatiot Ukrainan alueella, missä toinen pyynnön esittäjän kahdesta tuotantolaitoksesta sijaitsee, eivät anna mahdollisuutta sellaiseen päätelmään, että johdanto-osan 38 kappaleessa tarkoitettu muutos olisi luonteeltaan pysyvä. Tässä suhteessa on ensinnäkin todettava, että päätelmä muuttuneiden olosuhteiden pysyvästä luonteesta polkumyynnin suhteen perustui kahteen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa mainittuun seikkaan, joista EWRIS kiistää vain toisen. Toiseksi tutkimuksessa todettiin, että pyynnön esittäjän tuotantolaitos Donetskin alueella ei ole ollut toiminnassa sitten kesän 2014, mikä rajoittaa pyynnön esittäjän tuotantokapasiteettia. Tällainen pyynnön esittäjän päätös, joka perustuu turvallisuusnäkökohtiin, ei ole ristiriidassa sen toteamuksen kanssa, että tarkasteltavana olevan tuotteen aiemman kahden tuottajan fuusio on ollut toiminnassa vuodesta 2010 ja että se muodostaa kyseisten kahden yhtiön toimintojen rakenteellisen muutoksen, joka on luonteeltaan pysyvä. Näin ollen väite hylättiin.

3.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (41) | Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen tulosten valossa katsotaan aiheelliseksi muuttaa Ukrainasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa polkumyyntitullia ottamalla käyttöön yritykseen PJSC ”PA””Stalkanat-Silur” sovellettava tulli 10,5 prosentin tasolla. |
| --- | --- |

(41)

Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen tulosten valossa katsotaan aiheelliseksi muuttaa Ukrainasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa polkumyyntitullia ottamalla käyttöön yritykseen PJSC ”PA””Stalkanat-Silur” sovellettava tulli 10,5 prosentin tasolla.

| (42) | Tämä päätelmä ei vaikuta voimassa oleviin koko maata koskeviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(42)

Tämä päätelmä ei vaikuta voimassa oleviin koko maata koskeviin toimenpiteisiin.

4.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (43) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Niiden huomautukset otettiin huomioon silloin, kun se oli tarkoituksenmukaista. Koska nämä huomautukset johtivat merkittäviin muutoksiin komission päätelmissä, jotka koskevat polkumyyntimarginaalia, järjestettiin toinen päätelmistä ilmoittaminen asianomaisille osapuolille 8 päivänä joulukuuta 2015. Toisen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esitetyt huomautukset otettiin huomioon silloin, kun se oli tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(43)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Niiden huomautukset otettiin huomioon silloin, kun se oli tarkoituksenmukaista. Koska nämä huomautukset johtivat merkittäviin muutoksiin komission päätelmissä, jotka koskevat polkumyyntimarginaalia, järjestettiin toinen päätelmistä ilmoittaminen asianomaisille osapuolille 8 päivänä joulukuuta 2015. Toisen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esitetyt huomautukset otettiin huomioon silloin, kun se oli tarkoituksenmukaista.

| (44) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(44)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 102/2012 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohdassa kuvatun, Ukrainasta peräisin olevan tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -CIF-nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| PJSC ’PA’’Stalkanat-Silur’ | 10,5 | C052 |
| Kaikki muut yritykset | 51,8 | C999 |

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

PJSC ’PA’’Stalkanat-Silur’

10,5

C052

Kaikki muut yritykset

51,8

C999

Edellä olevassa taulukossa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ’Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt teräsköydet ja -kaapelit (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Ukrainassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.’ Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1796/1999, annettu 12 päivänä elokuuta 1999, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa sekä Korean tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (EYVL L 217, 17.8.1999, s. 1).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 102/2012, annettu 27 päivänä tammikuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa laajennettuna koskemaan Marokosta, Moldovasta ja Korean tasavallasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia riippumatta siitä, onko nämä maat ilmoitettu alkuperämaaksi, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelumenettelyn päättämisestä Etelä-Afrikasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin osalta (EUVL L 36, 9.2.2012, s. 1).

3

(4)  Ilmoitus Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 410, 18.11.2014, s. 15).

4

---

| 27.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 19/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/91,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2016,

raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2368/2002 19 artiklassa säädetään liitteessä III olevasta yhteisön viranomaisten luettelosta, jota komissio pitää yllä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2368/2002 19 artiklassa säädetään liitteessä III olevasta yhteisön viranomaisten luettelosta, jota komissio pitää yllä.

| (2) | Bulgaria on lähettänyt komissiolle kirjeen, jossa se ilmoittaa aikomuksestaan lopettaa asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 tarkoitetun yhteisön viranomaisen toiminta Bulgariassa. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaria on lähettänyt komissiolle kirjeen, jossa se ilmoittaa aikomuksestaan lopettaa asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 tarkoitetun yhteisön viranomaisen toiminta Bulgariassa.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 2368/2002 liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 2368/2002 liitettä III olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2368/2002 22 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2368/2002 22 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2368/2002 liite III tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2016.

Komission puolesta

Varapuheenjohtaja

Federica MOGHERINI

---

(1)  
  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 28.

1

---

LIITE

”LIITE III

Luettelo jäsenvaltioiden toimivaltaisista viranomaisista ja näiden tehtävistä, joihin viitataan 2 ja 19 artiklassa

BELGIA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Puhelin: (+ 32–3) 206 94 70 |
| Faksi: (+ 32–3) 206 94 90 |
| Sähköposti: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Puhelin: (+ 32–3) 206 94 70

Faksi: (+ 32–3) 206 94 90

Sähköposti: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 edellytettyjä raakatimanttien tuonti- ja vientitarkastuksia sekä tulliselvityksiä tekee Belgiassa ainoastaan:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

TŠEKKI

Asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 edellytettyjä raakatimanttien tuonti- ja vientitarkastuksia sekä tulliselvityksiä tekee Tšekissä ainoastaan:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Puhelin: (+ 420–2) 61 33 38 41, (+ 420–2) 61 33 38 59, matkapuhelin (+ 420–737) 213 793 |
| Faksi: (+ 420–2) 61 33 38 70 |
| Sähköposti: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Puhelin: (+ 420–2) 61 33 38 41, (+ 420–2) 61 33 38 59, matkapuhelin (+ 420–737) 213 793

Faksi: (+ 420–2) 61 33 38 70

Sähköposti: diamond@cs.mfcr.cz

Päivystävä tullitoimisto – Praha Ruzyně

Puhelin: (+ 420–2) 220 113 788

Puhelin: (+ 420–2) 220 119 678

SAKSA

Asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 edellytettyjä raakatimanttien tuonti- ja vientitarkastuksia suorittaa ja yhteisön sertifikaatin myöntää Saksassa ainoastaan seuraava viranomainen:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Puhelin: (+ 49–6781) 56 27 0 |
| Faksi: (+ 49–6781) 56 27 19 |
| Sähköposti: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Puhelin: (+ 49–6781) 56 27 0

Faksi: (+ 49–6781) 56 27 19

Sähköposti: poststelle@zabir.bfinv.de

Sovellettaessa tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohtaa, 6, 9 ja 10 artiklaa, 14 artiklan 3 kohtaa sekä 15 ja 17 artiklaa Saksan toimivaltaisena viranomaisena toimii erityisesti raportointia komissiolle koskevien velvoitteiden osalta seuraava viranomainen:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Puhelin: (+ 49–911) 376 37 54 |
| Faksi: (+ 49–911) 376 22 73 |
| Sähköposti: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Puhelin: (+ 49–911) 376 37 54

Faksi: (+ 49–911) 376 22 73

Sähköposti: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGALI

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149–006 Lisboa |
| Puhelin: (+ 351) 218 81 38 88/9 |
| Faksi: (+ 351) 218 81 39 41 |
| Sähköposti: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149–006 Lisboa

Puhelin: (+ 351) 218 81 38 88/9

Faksi: (+ 351) 218 81 39 41

Sähköposti: dsra@at.gov.pt

Asetuksessa (EY) N:o 2368/2002 edellytettyjä raakatimanttien tuonti- ja vientitarkastuksia suorittaa sekä tulliselvityksiä tekee Portugalissa ainoastaan:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750–364 Lisboa |
| Puhelin: (+ 351) 210 03 00 80 |
| Faksi: (+ 351) 210 03 77 77 |
| Sähköpostiosoite: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa

Terminal de Carga, Edifício 134

1750–364 Lisboa

Puhelin: (+ 351) 210 03 00 80

Faksi: (+ 351) 210 03 77 77

Sähköpostiosoite: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

ROMANIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (Kuluttajansuoja-alan kansallinen viranomainen) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Puhelin: (+ 40–21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75 |
| Faksi (+ 40–21) 318 46 35 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(Kuluttajansuoja-alan kansallinen viranomainen)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Puhelin: (+ 40–21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75

Faksi (+ 40–21) 318 46 35 / 314 34 62

www.anpc.ro

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign & Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Puhelin: (+ 44–207) 008 6903/5797 |
| Faksi: (+ 44–207) 008 3905” |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign & Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Puhelin: (+ 44–207) 008 6903/5797

Faksi: (+ 44–207) 008 3905”

---

| 27.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 19/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/92,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---