# Uradni list L 344/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 344 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5830. december 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 344

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5830. december 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2464 z dne 16. decembra 2015 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/48) | 1 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 2/2015 Skupnega odbora EU-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni trgovini z dne 13. oktobra 2015 glede povabila Republiki Srbiji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini [2015/2465] | 5 |
| | * | Sklep št. 3/2015 Skupnega odbora EU-EFTA za skupni tranzitni postopek z dne 13. oktobra 2015 glede povabila Republiki Srbiji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku [2015/2466] | 6 |
| | * | Sklep št. 4/2015 Skupnega odbora EU-EFTA za skupni tranzitni postopek z dne 26. novembra 2015 o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku [2015/2467] | 7 |
| | * | Sklep št. 1/2015 Skupnega odbora EU-Andora z dne 11. decembra 2015 o nadomestitvi Dodatka k Sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja [2015/2468] | 15 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2464 z dne 16. decembra 2015 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/48)

1

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 2/2015 Skupnega odbora EU-EFTA za poenostavitev formalnosti v blagovni trgovini z dne 13. oktobra 2015 glede povabila Republiki Srbiji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini [2015/2465]

5

*

Sklep št. 3/2015 Skupnega odbora EU-EFTA za skupni tranzitni postopek z dne 13. oktobra 2015 glede povabila Republiki Srbiji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku [2015/2466]

6

*

Sklep št. 4/2015 Skupnega odbora EU-EFTA za skupni tranzitni postopek z dne 26. novembra 2015 o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku [2015/2467]

7

*

Sklep št. 1/2015 Skupnega odbora EU-Andora z dne 11. decembra 2015 o nadomestitvi Dodatka k Sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja [2015/2468]

15

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/1

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/2464

z dne 16. decembra 2015

o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/48)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet ECB je 4. marca 2015 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1), s katerim je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Z vzpostavitvijo programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je Svet ECB razširil tedanje programe nakupa vrednostnih papirjev na vrednostne papirje javnega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic in programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven bliže 2 %, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, ki je ohranjanje stabilnosti cen. |
| --- | --- |

(1)

Svet ECB je 4. marca 2015 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1), s katerim je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Z vzpostavitvijo programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je Svet ECB razširil tedanje programe nakupa vrednostnih papirjev na vrednostne papirje javnega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic in programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven bliže 2 %, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, ki je ohranjanje stabilnosti cen.

| (2) | Svet ECB je 3. decembra 2015 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da spremeni nekatere značilnosti zasnove programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, da bi zagotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Spremembe so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj. |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB je 3. decembra 2015 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da spremeni nekatere značilnosti zasnove programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, da bi zagotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Spremembe so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

| (3) | Svet ECB je tako odločil, da za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih podaljša predvideno trajanje nakupov v okviru tega programa do konca marca 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Svet ECB je odločil, da ustrezno podaljša predvideno trajanje nakupov v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic in programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je tako odločil, da za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih podaljša predvideno trajanje nakupov v okviru tega programa do konca marca 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Svet ECB je odločil, da ustrezno podaljša predvideno trajanje nakupov v okviru tretjega programa nakupa kritih obveznic in programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev.

| (4) | Svet ECB je tudi odločil, da bodo za večjo prožnost programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in s tem podporo stalnemu nemotenemu izvajanju nakupov najmanj do predvidenega končnega datuma tržni dolžniški instrumenti, denominirani v eurih, ki jih izda regionalna ali lokalna država, ki se nahaja v euroobmočju, primerni za redne nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih s strani nacionalnih centralnih bank držav, v katerih se nahajajo izdajatelji. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je tudi odločil, da bodo za večjo prožnost programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in s tem podporo stalnemu nemotenemu izvajanju nakupov najmanj do predvidenega končnega datuma tržni dolžniški instrumenti, denominirani v eurih, ki jih izda regionalna ali lokalna država, ki se nahaja v euroobmočju, primerni za redne nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih s strani nacionalnih centralnih bank držav, v katerih se nahajajo izdajatelji.

| (5) | Svet ECB je tudi odločil, da ob zapadlosti zadevnih vrednostnih papirjev reinvestira plačila glavnice vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, dokler bo to potrebno, ter tako prispeva k ugodnim likvidnostnim razmeram in ustrezni naravnanosti denarne politike. |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je tudi odločil, da ob zapadlosti zadevnih vrednostnih papirjev reinvestira plačila glavnice vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, dokler bo to potrebno, ter tako prispeva k ugodnim likvidnostnim razmeram in ustrezni naravnanosti denarne politike.

| (6) | Za dolžniške vrednostne papirje iz člena 3(2)(c) Sklepa (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se uporabljajo drugačne omejitve glede izdajateljev in omejitve deležev izdaj. Te omejitve bo določil Svet ECB ob upoštevanju vidikov obvladovanja tveganj in delovanja trga. |
| --- | --- |

(6)

Za dolžniške vrednostne papirje iz člena 3(2)(c) Sklepa (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se uporabljajo drugačne omejitve glede izdajateljev in omejitve deležev izdaj. Te omejitve bo določil Svet ECB ob upoštevanju vidikov obvladovanja tveganj in delovanja trga.

| (7) | Zato je treba Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se spremeni:

| 1. | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ob upoštevanju zahtev, določenih v členu 3, so tržni dolžniški vrednostni papirji, denominirani v eurih, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država v državah članicah, katerih valuta je euro, priznane agencije, ki se nahajajo v euroobmočju, mednarodne organizacije, ki se nahajajo v euroobmočju, in multilateralne razvojne banke, ki se nahajajo v euroobmočju, primerni za nakupe s strani centralnih bank Eurosistema v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. V izjemnih okoliščinah, ko ni mogoče doseči predvidenega zneska nakupa, lahko Svet ECB odloči, da se kupijo tržni dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo drugi subjekti, ki se nahajajo v euroobmočju, v skladu s pogoji iz odstavka 4.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Ob upoštevanju zahtev, določenih v členu 3, so tržni dolžniški vrednostni papirji, denominirani v eurih, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država v državah članicah, katerih valuta je euro, priznane agencije, ki se nahajajo v euroobmočju, mednarodne organizacije, ki se nahajajo v euroobmočju, in multilateralne razvojne banke, ki se nahajajo v euroobmočju, primerni za nakupe s strani centralnih bank Eurosistema v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. V izjemnih okoliščinah, ko ni mogoče doseči predvidenega zneska nakupa, lahko Svet ECB odloči, da se kupijo tržni dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo drugi subjekti, ki se nahajajo v euroobmočju, v skladu s pogoji iz odstavka 4.“;

| 2. | v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Da so dolžniški vrednostni papirji v smislu odstavkov 1 do 2 primerni za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo imeti takrat, ko jih kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj dve leti in največ 30 let. Da bi omogočili nemoteno izvajanje, so tržni dolžniški instrumenti s preostalo zapadlostjo 30 let in 364 dni primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Nacionalne centralne banke izvajajo tudi nadomestne nakupe tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, če ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Da so dolžniški vrednostni papirji v smislu odstavkov 1 do 2 primerni za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo imeti takrat, ko jih kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj dve leti in največ 30 let. Da bi omogočili nemoteno izvajanje, so tržni dolžniški instrumenti s preostalo zapadlostjo 30 let in 364 dni primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Nacionalne centralne banke izvajajo tudi nadomestne nakupe tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, če ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije.“;

| 3. | v členu 3 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Centralne banke Eurosistema lahko v izjemnih okoliščinah, kadar ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije, ki se nahajajo v njihovi državi, Svetu ECB predlagajo javne nefinančne družbe, ki se nahajajo v njihovi državi, kot izdajatelje tržnih dolžniških instrumentov za nadomestne nakupe.
  Predlagane javne nefinančne družbe morajo izpolnjevati vsaj obe naslednji merili:






  — | biti ‚nefinančne družbe‘, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 3 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Centralne banke Eurosistema lahko v izjemnih okoliščinah, kadar ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije, ki se nahajajo v njihovi državi, Svetu ECB predlagajo javne nefinančne družbe, ki se nahajajo v njihovi državi, kot izdajatelje tržnih dolžniških instrumentov za nadomestne nakupe.

Predlagane javne nefinančne družbe morajo izpolnjevati vsaj obe naslednji merili:

—

biti ‚nefinančne družbe‘, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2),

| — | biti ‚subjekt javnega sektorja‘, kar pomeni subjekt v smislu člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 (3). |
| --- | --- |

—

biti ‚subjekt javnega sektorja‘, kar pomeni subjekt v smislu člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 (3).

Na podlagi odobritve Sveta ECB so tržni dolžniški instrumenti, denominirani v eurih, ki jih izdajo take javne nefinančne družbe, ki se nahajajo v euroobmočju, ter izpolnjujejo (i) kriterije primernosti za tržno finančno premoženje kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema v skladu z delom 4 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (4) in (ii) zahteve iz odstavkov 2 in 3, primerni za nadomestne nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.

(2)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1)."

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1)."

(4)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).“;"

| 4. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Omejitve nakupov
  1.   Ob upoštevanju člena 3 velja v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih za tržne dolžniške vrednostne papirje, ki izpolnjujejo merila iz člena 3, po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev (ISIN).
  Od 10. novembra 2015 znaša omejitev deleža izdaj 33 % po posameznih ISIN. Izjemoma znaša omejitev deleža izdaj za primerne tržne dolžniške vrednostne papirje s klavzulo o skupnem ukrepanju, ki se razlikuje od vzorčne klavzule o skupnem ukrepanju za euroobmočje, ki jo je oblikoval Ekonomsko-finančni odbor in so jo uvedle države članice v skladu s členom 12(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropskega mehanizma za stabilnost, 25 % po posameznih ISIN, se bo pa zvišala na 33 %, pod pogojem, da se v vsakem posameznem primeru preveri, da imetje 33 % po posamezni ISIN ne bo povzročilo, da bi centralne banke Eurosistema dosegle manjšinske deleže, ki lahko preprečijo sprejetje odločitev pri urejenem prestrukturiranju dolgov.
  2.   V okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih velja skupna omejitev za nezapadle vrednostne papirje posameznega izdajatelja v višini 33 %, in sicer od celote primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev glede na zapadlosti, opredeljene v členu 3, po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema.
  3.   Za dolžniške vrednostne papirje iz člena 3(2)(c) se bodo uporabljale drugačne omejitve glede izdajateljev in omejitve deležev izdaj. Te omejitve bo določil Svet ECB ob upoštevanju vidikov obvladovanja tveganj in delovanja trga.“; |
| --- | --- |

4.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Omejitve nakupov

1.   Ob upoštevanju člena 3 velja v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih za tržne dolžniške vrednostne papirje, ki izpolnjujejo merila iz člena 3, po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev (ISIN).

Od 10. novembra 2015 znaša omejitev deleža izdaj 33 % po posameznih ISIN. Izjemoma znaša omejitev deleža izdaj za primerne tržne dolžniške vrednostne papirje s klavzulo o skupnem ukrepanju, ki se razlikuje od vzorčne klavzule o skupnem ukrepanju za euroobmočje, ki jo je oblikoval Ekonomsko-finančni odbor in so jo uvedle države članice v skladu s členom 12(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropskega mehanizma za stabilnost, 25 % po posameznih ISIN, se bo pa zvišala na 33 %, pod pogojem, da se v vsakem posameznem primeru preveri, da imetje 33 % po posamezni ISIN ne bo povzročilo, da bi centralne banke Eurosistema dosegle manjšinske deleže, ki lahko preprečijo sprejetje odločitev pri urejenem prestrukturiranju dolgov.

2.   V okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih velja skupna omejitev za nezapadle vrednostne papirje posameznega izdajatelja v višini 33 %, in sicer od celote primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev glede na zapadlosti, opredeljene v členu 3, po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema.

3.   Za dolžniške vrednostne papirje iz člena 3(2)(c) se bodo uporabljale drugačne omejitve glede izdajateljev in omejitve deležev izdaj. Te omejitve bo določil Svet ECB ob upoštevanju vidikov obvladovanja tveganj in delovanja trga.“;

| 5. | v členu 6 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Od skupne knjigovodske vrednosti nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, mora biti 12 % v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, ter 88 % v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije, ali, kadar to pride v poštev na podlagi člena 3(4) tega sklepa, v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerne javne nefinančne družbe. To dodelitev preverja Svet ECB. Nakupe dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ter regionalna in lokalna država, izvajajo samo NCB.
  2.   Delež NCB v skupni knjigovodski vrednosti nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, znaša 92 %, preostalih 8 % pa kupi ECB. Razdelitev nakupov po državah se opravi v skladu s ključem za vpis kapitala v ECB iz člena 29 Statuta ESCB.“ |
| --- | --- |

5.

v členu 6 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Od skupne knjigovodske vrednosti nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, mora biti 12 % v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, ter 88 % v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerna centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije, ali, kadar to pride v poštev na podlagi člena 3(4) tega sklepa, v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerne javne nefinančne družbe. To dodelitev preverja Svet ECB. Nakupe dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ter regionalna in lokalna država, izvajajo samo NCB.

2.   Delež NCB v skupni knjigovodski vrednosti nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, znaša 92 %, preostalih 8 % pa kupi ECB. Razdelitev nakupov po državah se opravi v skladu s ključem za vpis kapitala v ECB iz člena 29 Statuta ESCB.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 1. januarja 2016.

V Frankfurtu na Majni, 16. decembra 2015

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

1

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/5

---

SKLEP št. 2/2015 SKUPNEGA ODBORA EU-EFTA ZA POENOSTAVITEV FORMALNOSTI V BLAGOVNI TRGOVINI

z dne 13. oktobra 2015

glede povabila Republiki Srbiji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini [2015/2465]

SKUPNI ODBOR EU-EFTA JE –

ob upoštevanju Konvencije z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) in zlasti člena 11(3) Konvencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izmenjavo blaga z Republiko Srbijo bi se spodbudilo s poenostavitvijo formalnosti, ki vplivajo na blagovno trgovino med Republiko Srbijo ter Evropsko unijo, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Republiko Turčijo. |
| --- | --- |

(1)

Izmenjavo blaga z Republiko Srbijo bi se spodbudilo s poenostavitvijo formalnosti, ki vplivajo na blagovno trgovino med Republiko Srbijo ter Evropsko unijo, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Republiko Turčijo.

| (2) | Da se ta izmenjava blaga spodbudi, je treba Republiko Srbijo povabiti, da pristopi h Konvenciji – |
| --- | --- |

(2)

Da se ta izmenjava blaga spodbudi, je treba Republiko Srbijo povabiti, da pristopi h Konvenciji –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu s členom 11a Konvencije se Republiko Srbijo povabi, da pristopi h Konvenciji s 1. decembrom 2015.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Ankari, 13. oktobra 2015

Za Skupni odbor EU-EFTA

Podsekretar, v. d.

Cemal DERELİ

---

(1)  UL L 134, 22.5.1987, str. 2.

1

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/6

---

SKLEP št. 3/2015 SKUPNEGA ODBORA EU-EFTA ZA SKUPNI TRANZITNI POSTOPEK

z dne 13. oktobra 2015

glede povabila Republiki Srbiji, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku [2015/2466]

SKUPNI ODBOR EU-EFTA JE –

ob upoštevanju Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) in zlasti člena 15(3)(e) Konvencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Trgovina z Republiko Srbijo bi se spodbudila s skupnim tranzitnim postopkom za blago, ki se prevaža med Republiko Srbijo ter Evropsko unijo, Republiko Islandijo, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Republiko Turčijo. |
| --- | --- |

(1)

Trgovina z Republiko Srbijo bi se spodbudila s skupnim tranzitnim postopkom za blago, ki se prevaža med Republiko Srbijo ter Evropsko unijo, Republiko Islandijo, nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Republiko Turčijo.

| (2) | Da se ta postopek izvede, je treba Republiko Srbijo povabiti, da pristopi h Konvenciji – |
| --- | --- |

(2)

Da se ta postopek izvede, je treba Republiko Srbijo povabiti, da pristopi h Konvenciji –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu s členom 15a Konvencije se Republiko Srbijo povabi, da pristopi h Konvenciji s 1. decembrom 2015.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Ankari, 13. oktobra 2015

Za Skupni odbor EU-EFTA

Podsekretar, v. d.

Cemal DERELİ

---

(1)  UL L 226, 13.8.1987, str. 2.

1

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/7

---

SKLEP št. 4/2015 SKUPNEGA ODBORA EU-EFTA ZA SKUPNI TRANZITNI POSTOPEK

z dne 26. novembra 2015

o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku [2015/2467]

SKUPNI ODBOR EU-EFTA JE –

ob upoštevanju Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (1) in zlasti člena 15(3)(a) Konvencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Republika Srbija je izrazila željo, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), in je bila povabljena s Sklepom št. 3/2015 z dne 13. oktobra 2015 Skupnega odbora EU-EFTA, ustanovljenega s Konvencijo. |
| --- | --- |

(1)

Republika Srbija je izrazila željo, da pristopi h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), in je bila povabljena s Sklepom št. 3/2015 z dne 13. oktobra 2015 Skupnega odbora EU-EFTA, ustanovljenega s Konvencijo.

| (2) | Zato bi bilo treba jezikovne navedbe iz Konvencije v srbskem jeziku v pravilnem vrstnem redu vključiti v Konvencijo. |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba jezikovne navedbe iz Konvencije v srbskem jeziku v pravilnem vrstnem redu vključiti v Konvencijo.

| (3) | Uporaba tega sklepa bi morala biti vezana na datum pristopa Republike Srbije h Konvenciji. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba tega sklepa bi morala biti vezana na datum pristopa Republike Srbije h Konvenciji.

| (4) | Da bi se omogočila uporaba zavarovalnih obrazcev, natisnjenih v skladu z merili, ki so veljala pred pristopom Republike Srbije h Konvenciji, bi bilo treba določiti prehodno obdobje, v katerem je mogoče še naprej uporabljati te natisnjene obrazce z nekaterimi prilagoditvami. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se omogočila uporaba zavarovalnih obrazcev, natisnjenih v skladu z merili, ki so veljala pred pristopom Republike Srbije h Konvenciji, bi bilo treba določiti prehodno obdobje, v katerem je mogoče še naprej uporabljati te natisnjene obrazce z nekaterimi prilagoditvami.

| (5) | Konvencijo bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Konvencijo bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dodatek III h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

1.   Ta sklep se uporablja od dneva pristopa Republike Srbije h Konvenciji.

2.   Obrazci, ki temeljijo na vzorcih obrazcev iz prilog C1, C2, C3, C4, C5 in C6 k Dodatku III, se lahko še naprej uporabljajo s potrebnimi prilagoditvami geografskih podatkov in službenega naslova ali naslova zastopnika do 1. maja 2016.

V Istanbulu, 26. novembra 2015

Za Skupni odbor

Predsednica

Didem DİRLİK

---

(1)  UL L 226, 13.8.1987, str. 2.

1

---

PRILOGA

| 1. | V polju 51 Priloge B1 se med Romunijo in Švedsko doda naslednja alinea:






  „— | RS Srbija“. |
| --- | --- | --- |

1.

V polju 51 Priloge B1 se med Romunijo in Švedsko doda naslednja alinea:

„—

RS Srbija“.

| 2. | Naslov III Priloge B6 se spremeni:






  2.1 | V prvem delu razpredelnice „Omejena veljavnost – 99200“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Ограничена важност“. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Naslov III Priloge B6 se spremeni:

2.1

V prvem delu razpredelnice „Omejena veljavnost – 99200“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Ограничена важност“.

| 2.2 | V drugem delu razpredelnice „Opustitev – 99201“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Ослобођење“. |
| --- | --- | --- |

2.2

V drugem delu razpredelnice „Opustitev – 99201“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Ослобођење“.

| 2.3 | V tretjem delu razpredelnice „Alternativno dokazilo – 99202“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Алтернативни доказ“. |
| --- | --- | --- |

2.3

V tretjem delu razpredelnice „Alternativno dokazilo – 99202“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Алтернативни доказ“.

| 2.4 | V četrtem delu razpredelnice „Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo ...(naziv in država) – 99203“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Разлике: царински орган којем је предата роба ...(назив и земља)“. |
| --- | --- | --- |

2.4

V četrtem delu razpredelnice „Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo ...(naziv in država) – 99203“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Разлике: царински орган којем је предата роба ...(назив и земља)“.

| 2.5 | V petem delu razpredelnice „Iznos iz .... zavezan omejitvam ali obveznim dajatvam na podlagi Uredbe/Direktive/Odločbe št. ... – 99204“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Излаз из ...подлеже ограничењима или дажбинама на основу Уредбе/Директиве/Одлуке бр ...“. |
| --- | --- | --- |

2.5

V petem delu razpredelnice „Iznos iz .... zavezan omejitvam ali obveznim dajatvam na podlagi Uredbe/Direktive/Odločbe št. ... – 99204“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Излаз из ...подлеже ограничењима или дажбинама на основу Уредбе/Директиве/Одлуке бр ...“.

| 2.6 | V šestem delu razpredelnice „Opustitev predpisane poti – 99205“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Ослобођено од прописаног плана пута“. |
| --- | --- | --- |

2.6

V šestem delu razpredelnice „Opustitev predpisane poti – 99205“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Ослобођено од прописаног плана пута“.

| 2.7 | V sedmem delu razpredelnice „Pooblaščeni pošiljatelj – 99206“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Овлашћени пошиљалац“. |
| --- | --- | --- |

2.7

V sedmem delu razpredelnice „Pooblaščeni pošiljatelj – 99206“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Овлашћени пошиљалац“.

| 2.8 | V osmem delu razpredelnice „Opustitev podpisa – 99207“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Ослобођено од потписа“. |
| --- | --- | --- |

2.8

V osmem delu razpredelnice „Opustitev podpisa – 99207“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Ослобођено од потписа“.

| 2.9 | V devetem delu razpredelnice „PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE – 99208“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS ЗАБРАЊЕНО ЗАЈЕДНИЧКО ОБЕЗБЕЂЕЊЕ“. |
| --- | --- | --- |

2.9

V devetem delu razpredelnice „PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE – 99208“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS ЗАБРАЊЕНО ЗАЈЕДНИЧКО ОБЕЗБЕЂЕЊЕ“.

| 2.10 | V desetem delu razpredelnice „NEOMEJENA UPORABA – 99209“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS НЕОГРАНИЧЕНА УПОТРЕБА“. |
| --- | --- | --- |

2.10

V desetem delu razpredelnice „NEOMEJENA UPORABA – 99209“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS НЕОГРАНИЧЕНА УПОТРЕБА“.

| 2.11 | V enajstem delu razpredelnice „Izdano naknadno – 99210“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Накнадно издато“. |
| --- | --- | --- |

2.11

V enajstem delu razpredelnice „Izdano naknadno – 99210“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Накнадно издато“.

| 2.12 | V dvanajstem delu razpredelnice „Razno – 99211“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Разно“. |
| --- | --- | --- |

2.12

V dvanajstem delu razpredelnice „Razno – 99211“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Разно“.

| 2.13 | V trinajstem delu razpredelnice „Razsuto – 99212“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Расуто“. |
| --- | --- | --- |

2.13

V trinajstem delu razpredelnice „Razsuto – 99212“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Расуто“.

| 2.14 | V štirinajstem delu razpredelnice „Pošiljatelj – 99213“ se pred SL doda naslednja alinea:






  „— | RS Пошиљалац“. |
| --- | --- | --- |

2.14

V štirinajstem delu razpredelnice „Pošiljatelj – 99213“ se pred SL doda naslednja alinea:

„—

RS Пошиљалац“.

| 3. | Priloga C1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „PRILOGA C1

  SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK

  ZAVAROVALNI DOKUMENT

  Posamezno zavarovanje

  I.   Izjava poroka









  1. | Podpisani (1) ...s prebivališčem v/na (2) ...solidarno jamči, pri uradu zavarovanja ...do najvišjega zneska ...v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske) ter Republike Islandije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Republike Srbije, Švicarske konfederacije, Republike Turčije, Kneževine Andore in Republike San Marino (3) za vsak znesek glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov (razen denarnih kazni), ki ga (4) dolguje ali ga bo dolgoval zgoraj navedenim državam za plačilo v obliki carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za spodaj opisano blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek iz urada odhoda ...namenjeno za namembni urad ...
  Opis blaga: ... |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga C1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„PRILOGA C1

SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK

ZAVAROVALNI DOKUMENT

Posamezno zavarovanje

I.   Izjava poroka

1.

Podpisani (1) ...s prebivališčem v/na (2) ...solidarno jamči, pri uradu zavarovanja ...do najvišjega zneska ...v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske) ter Republike Islandije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Republike Srbije, Švicarske konfederacije, Republike Turčije, Kneževine Andore in Republike San Marino (3) za vsak znesek glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov (razen denarnih kazni), ki ga (4) dolguje ali ga bo dolgoval zgoraj navedenim državam za plačilo v obliki carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za spodaj opisano blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek iz urada odhoda ...namenjeno za namembni urad ...

Opis blaga: ...

| 2. | Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni zahtevek pristojnih organov držav iz odstavka 1 in brez možnosti odloga plačila za več kakor 30 dni od datuma zahtevka plačal zahtevane zneske, razen če on/ona ali kateri koli drug udeleženec pristojnim organom zadovoljivo ne dokaže pred iztekom tega roka, da je postopek za zadevno operacijo končan.
  Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upravičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je porok dolžan plačati zahtevane zneske, na več kakor 30 dni od datuma zahtevka za plačilo. Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti za morebitne obresti, morajo biti izračunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se zaračunal v podobnih okoliščinah na denarnem ali finančnem trgu zadevne države. |
| --- | --- |

2.

Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni zahtevek pristojnih organov držav iz odstavka 1 in brez možnosti odloga plačila za več kakor 30 dni od datuma zahtevka plačal zahtevane zneske, razen če on/ona ali kateri koli drug udeleženec pristojnim organom zadovoljivo ne dokaže pred iztekom tega roka, da je postopek za zadevno operacijo končan.

Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upravičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je porok dolžan plačati zahtevane zneske, na več kakor 30 dni od datuma zahtevka za plačilo. Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti za morebitne obresti, morajo biti izračunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se zaračunal v podobnih okoliščinah na denarnem ali finančnem trgu zadevne države.

| 3. | Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je še naprej odgovoren za plačilo vseh dolgov, nastalih med skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je začela pred datumom uveljavitve preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil zahtevek za plačilo vložen po tem datumu. |
| --- | --- |

3.

Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je še naprej odgovoren za plačilo vseh dolgov, nastalih med skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je začela pred datumom uveljavitve preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil zahtevek za plačilo vložen po tem datumu.

| 4. | Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov (5) v vsaki izmed drugih držav iz odstavka 1 v naslednji obliki:






  Država | Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov |
| --- | --- | --- |
| | |

4.

Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov (5) v vsaki izmed drugih držav iz odstavka 1 v naslednji obliki:

Država

Priimek in ime ali naziv podjetja ter polni naslov

Podpisani potrjuje, da bodo vsi dopisi in obvestila ter vse formalnosti ali postopki v zvezi s to izjavo, naslovljeni na enega od službenih naslovov ali pisno sestavljeni na enem od službenih naslovov, sprejeti kot ustrezno izročeni podpisanemu.

Podpisani priznava pristojnost sodišč v krajih, v katerih ima službeni naslov.

Podpisani se zavezuje, da ne bo spreminjal službenega naslova oziroma, da bo, če mora spremeniti enega ali več takšnih naslovov, o tem predhodno obvestil urad zavarovanja.

V/Na ..., dne ...

...

(Podpis) (6)

II.   Sprejem pri uradu zavarovanja

Urad zavarovanja ...

Izjava poroka sprejeta dne ...za kritje skupnostne/skupne tranzitne operacije, ki se izvaja s tranzitno deklaracijo št. ... z dne ... (7).

(Žig in podpis)

| 4. | Priloga C2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „PRILOGA C2

  SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK

  ZAVAROVALNI DOKUMENT

  Posamezno zavarovanje v obliki kuponov

  I.   Izjava poroka









  1. | Podpisani (8) ...s prebivališčem v/na (9) ...solidarno jamči, pri uradu zavarovanja ...v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske) ter Republike Islandije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Republike Srbije, Švicarske konfederacije, Republike Turčije, Kneževine Andore in Republike San Marino (10) za vsak znesek glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov, razen denarnih kazni, ki ga glavni zavezanec dolguje ali ga bo dolgoval zgoraj navedenim državam za plačilo v obliki carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek, za katerega je podpisani izdal kupone za posamezno zavarovanje do najvišjega zneska 7 000 EUR na kupon. |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga C2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„PRILOGA C2

SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK

ZAVAROVALNI DOKUMENT

Posamezno zavarovanje v obliki kuponov

I.   Izjava poroka

1.

Podpisani (8) ...s prebivališčem v/na (9) ...solidarno jamči, pri uradu zavarovanja ...v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske) ter Republike Islandije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Republike Srbije, Švicarske konfederacije, Republike Turčije, Kneževine Andore in Republike San Marino (10) za vsak znesek glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov, razen denarnih kazni, ki ga glavni zavezanec dolguje ali ga bo dolgoval zgoraj navedenim državam za plačilo v obliki carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek, za katerega je podpisani izdal kupone za posamezno zavarovanje do najvišjega zneska 7 000 EUR na kupon.

| 2. | Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni poziv pristojnih organov držav iz odstavka 1 in brez možnosti odloga plačila za več kakor 30 dni od datuma poziva plačal zahtevane zneske do najvišjega zneska 7 000 EUR na kupon za posamezno zavarovanje, razen če on/ona ali drugi udeleženec pristojnim organom pred iztekom tega roka zadovoljivo dokaže, da je postopek za zadevno tranzitno operacijo končan.
  Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upravičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je porok dolžan plačati zahtevane zneske, na več kakor 30 dni od datuma zahtevka za plačilo. Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti za morebitne obresti, morajo biti izračunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se zaračunal v podobnih okoliščinah na denarnem ali finančnem trgu zadevne države. |
| --- | --- |

2.

Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni poziv pristojnih organov držav iz odstavka 1 in brez možnosti odloga plačila za več kakor 30 dni od datuma poziva plačal zahtevane zneske do najvišjega zneska 7 000 EUR na kupon za posamezno zavarovanje, razen če on/ona ali drugi udeleženec pristojnim organom pred iztekom tega roka zadovoljivo dokaže, da je postopek za zadevno tranzitno operacijo končan.

Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upravičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je porok dolžan plačati zahtevane zneske, na več kakor 30 dni od datuma zahtevka za plačilo. Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti za morebitne obresti, morajo biti izračunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se zaračunal v podobnih okoliščinah na denarnem ali finančnem trgu zadevne države.

| 3. | Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je še naprej odgovoren za plačilo vseh dolgov, nastalih med vsako skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je začela pred datumom uveljavitve preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil zahtevek za plačilo vložen po tem datumu. |
| --- | --- |

3.

Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je še naprej odgovoren za plačilo vseh dolgov, nastalih med vsako skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je začela pred datumom uveljavitve preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil zahtevek za plačilo vložen po tem datumu.

| 4. | Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov (11) v vsaki izmed drugih držav iz odstavka 1 v naslednji obliki:






  Država | Priimek in imena ali naziv podjetja ter polni naslov |
| --- | --- | --- |
| | |

4.

Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov (11) v vsaki izmed drugih držav iz odstavka 1 v naslednji obliki:

Država

Priimek in imena ali naziv podjetja ter polni naslov

Podpisani potrjuje, da bodo vsi dopisi in obvestila ter vse formalnosti ali postopki v zvezi s to izjavo, naslovljeni na enega od službenih naslovov ali pisno sestavljeni na enem od službenih naslovov, sprejeti kot ustrezno izročeni podpisanemu.

Podpisani priznava pristojnost sodišč v krajih, v katerih ima službeni naslov.

Podpisani se zavezuje, da ne bo spreminjal službenega naslova oziroma, da bo, če mora spremeniti enega ali več takšnih naslovov, o tem predhodno obvestil urad zavarovanja.

V/Na ..., dne ...

...

(Podpis) (12)

II.   Sprejem pri uradu zavarovanja

Urad zavarovanja

...

Izjava poroka sprejeta dne

...

...

(Žig in podpis)

| 5. | Priloga C4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „PRILOGA C4

  SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK

  ZAVAROVALNI DOKUMENT

  Splošno zavarovanje

  I.   Izjava poroka









  1. | Podpisani (13) ..., s prebivališčem v/na (14) ...solidarno jamči, pri uradu zavarovanja ...do najvišjega zneska ..., ki predstavlja 100/50/30 % (15) referenčnega zneska, v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske) ter Republike Islandije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Republike Srbije, Švicarske konfederacije, Republike Turčije, Kneževine Andore in Republike San Marino (16) za vsak znesek glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov, razen denarnih kazni, ki ga glavni zavezanec (17) ...dolguje ali ga bo dolgoval zgoraj navedenim državam za plačilo carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek. |
| --- | --- | --- |

5.

Priloga C4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„PRILOGA C4

SKUPNI/SKUPNOSTNI TRANZITNI POSTOPEK

ZAVAROVALNI DOKUMENT

Splošno zavarovanje

I.   Izjava poroka

1.

Podpisani (13) ..., s prebivališčem v/na (14) ...solidarno jamči, pri uradu zavarovanja ...do najvišjega zneska ..., ki predstavlja 100/50/30 % (15) referenčnega zneska, v korist Evropske unije (ki obsega Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske) ter Republike Islandije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Republike Srbije, Švicarske konfederacije, Republike Turčije, Kneževine Andore in Republike San Marino (16) za vsak znesek glavnice, neposrednih in posrednih obveznosti, stroškov in nepredvidenih izdatkov, razen denarnih kazni, ki ga glavni zavezanec (17) ...dolguje ali ga bo dolgoval zgoraj navedenim državam za plačilo carine in drugih dajatev, ki se uporabljajo za blago, dano v skupnostni ali skupni tranzitni postopek.

| 2. | Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni zahtevek pristojnih organov držav iz odstavka 1 do najvišjega zneska in brez možnosti odloga plačila za več kakor 30 dni od datuma zahtevka plačal zahtevane zneske, razen če on/ona ali kateri koli drug udeleženec pristojnim organom pred iztekom tega roka zadovoljivo dokaže, da je postopek končan.
  Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upravičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je porok dolžan plačati zahtevane zneske, na več kakor 30 dni od datuma zahtevka za plačilo. Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti za morebitne obresti, morajo biti izračunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se zaračunal v podobnih okoliščinah na denarnem ali finančnem trgu zadevne države.
  Ta znesek se ne zmanjša za zneske, ki so bili pod pogoji te izjave že poravnani, razen če je podpisani pozvan, da poravna dolg, ki je nastal med skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki se je začela pred prejemom prejšnje zahteve za plačilo ali v roku 30 dni po prejemu te zahteve. |
| --- | --- |

2.

Podpisani se obvezuje, da bo na prvi pisni zahtevek pristojnih organov držav iz odstavka 1 do najvišjega zneska in brez možnosti odloga plačila za več kakor 30 dni od datuma zahtevka plačal zahtevane zneske, razen če on/ona ali kateri koli drug udeleženec pristojnim organom pred iztekom tega roka zadovoljivo dokaže, da je postopek končan.

Pristojni organi lahko na podlagi zahtevka podpisanega in v vseh upravičenih primerih podaljšajo rok, v katerem je porok dolžan plačati zahtevane zneske, na več kakor 30 dni od datuma zahtevka za plačilo. Stroški, nastali zaradi odobritve dodatnega roka, zlasti za morebitne obresti, morajo biti izračunani tako, da je znesek enak tistemu, ki bi se zaračunal v podobnih okoliščinah na denarnem ali finančnem trgu zadevne države.

Ta znesek se ne zmanjša za zneske, ki so bili pod pogoji te izjave že poravnani, razen če je podpisani pozvan, da poravna dolg, ki je nastal med skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki se je začela pred prejemom prejšnje zahteve za plačilo ali v roku 30 dni po prejemu te zahteve.

| 3. | Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je še naprej odgovoren za plačilo vseh dolgov, nastalih med vsako skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je začela pred datumom uveljavitve preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil zahtevek za plačilo vložen po tem datumu. |
| --- | --- |

3.

Ta izjava je veljavna od dne, ko jo sprejme urad zavarovanja. Podpisani je še naprej odgovoren za plačilo vseh dolgov, nastalih med vsako skupnostno ali skupno tranzitno operacijo, ki je zajeta s to izjavo in se je začela pred datumom uveljavitve preklica ali razveljavitve zavarovanja, četudi je bil zahtevek za plačilo vložen po tem datumu.

| 4. | Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov (18) v vsaki izmed drugih držav iz odstavka 1 v naslednji obliki:






  Država | Priimek in imena ali naziv podjetja ter polni naslov |
| --- | --- | --- |
| | |

4.

Za namen te izjave podpisani navaja svoj službeni naslov (18) v vsaki izmed drugih držav iz odstavka 1 v naslednji obliki:

Država

Priimek in imena ali naziv podjetja ter polni naslov

Podpisani potrjuje, da bodo vsi dopisi in obvestila ter vse formalnosti ali postopki v zvezi s to izjavo, naslovljeni na enega od službenih naslovov ali pisno sestavljeni na enem od službenih naslovov, sprejeti kot ustrezno izročeni podpisanemu.

Podpisani priznava pristojnost sodišč v krajih, v katerih ima službeni naslov.

Podpisani se zavezuje, da ne bo spreminjal službenega naslova oziroma, da bo, če mora spremeniti enega ali več takšnih naslovov, o tem predhodno obvestil urad zavarovanja.

V/Na ..., dne ...

...

(Podpis) (19)

II.   Sprejem pri uradu zavarovanja

Urad zavarovanja

...

Izjava poroka sprejeta dne

...

...

(Žig in podpis)

| 6. | V polju 7 Priloge C5 se med besedi „Norveška“ in „Švica“ vstavi beseda „Srbija“. |
| --- | --- |

6.

V polju 7 Priloge C5 se med besedi „Norveška“ in „Švica“ vstavi beseda „Srbija“.

| 7. | V polju 6 Priloge C6 se med besedi „Norveška“ in „Švica“ vstavi beseda „Srbija“. |
| --- | --- |

7.

V polju 6 Priloge C6 se med besedi „Norveška“ in „Švica“ vstavi beseda „Srbija“.

---

(1)  Priimek in ime ali naziv podjetja.

1

(2)  Polni naslov.

2

(3)  Izbrisati naziv pogodbenice ali pogodbenic ali držav (Andora ali San Marino), čez katerih ozemlje tranzit ne poteka. Napotilo h Kneževini Andori in Republiki San Marino se uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije.

3

(4)  Priimek in ime ali naziv podjetja.

4

(5)  Če zakonodaja države ne vsebuje določbe o službenem naslovu, porok v takšni državi imenuje zastopnika, ki bo pooblaščen za sprejem sporočil, naslovljenih na poroka, potrdilo iz drugega pododstavka in izjava iz četrtega pododstavka odstavka 4 pa morata biti ustrezno sestavljena. Za spore v zvezi s tem zavarovanjem so pristojna sodišča v krajih, v katerih je službeni naslov poroka ali njegovega zastopnika.

5

(6)  Oseba, ki podpisuje dokument, mora pred podpisom ročno vpisati naslednje: ‚Zavarovanje za znesek ...‘, pri čemer mora biti znesek izpisan z besedo.

6

(7)  Izpolni urad zavarovanja.“

7

(8)  Priimek in ime ali naziv podjetja.

8

(9)  Polni naslov.

9

(10)  Samo za skupnostne tranzitne operacije.

10

(11)  Če zakonodaja države ne vsebuje določbe o službenem naslovu, porok v takšni državi imenuje zastopnika, ki bo pooblaščen za sprejem sporočil, naslovljenih na poroka, potrdilo iz drugega pododstavka in izjava iz četrtega pododstavka odstavka 4 pa morata biti ustrezno sestavljena. Za spore v zvezi s tem zavarovanjem so pristojna sodišča v krajih, v katerih je službeni naslov poroka ali njegovega zastopnika.

11

(12)  Pred podpisom mora podpisnik lastnoročno napisati naslednje: ‚Zavarovanje‘.“

12

(13)  Priimek in ime ali naziv podjetja.

13

(14)  Polni naslov.

14

(15)  Neustrezno izbrisati.

15

(16)  Izbrisati naziv pogodbenice ali pogodbenic ali držav (Andora ali San Marino), čez katerih ozemlje tranzit ne poteka. Napotilo h Kneževini Andori in Republiki San Marino se uporablja samo za skupnostne tranzitne operacije.

16

(17)  Priimek in ime ali naziv podjetja.

17

(18)  Če zakonodaja države ne vsebuje določbe o službenem naslovu, porok v takšni državi imenuje zastopnika, ki bo pooblaščen za sprejem sporočil, naslovljenih na poroka, potrdilo iz drugega pododstavka in izjava iz četrtega pododstavka odstavka 4 pa morata biti ustrezno sestavljena. Za spore v zvezi s tem zavarovanjem so pristojna sodišča v krajih, v katerih je službeni naslov poroka ali njegovega zastopnika.

18

(19)  Pred podpisom mora podpisnik lastnoročno napisati naslednje: ‚Zavarovanje za znesek ...‘, pri čemer mora biti izpisan celoten znesek.“

19

---

| 30.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/15

---

SKLEP št. 1/2015 SKUPNEGA ODBORA EU-ANDORA

z dne 11. decembra 2015

o nadomestitvi Dodatka k Sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja [2015/2468]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro (1) in zlasti člena 11 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 11 Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se sklicuje na Dodatek o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Dodatek). |
| --- | --- |

(1)

Člen 11 Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se sklicuje na Dodatek o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Dodatek).

| (2) | Člen 17(8) Sporazuma določa, da lahko skupni odbor spremeni določbe navedenega dodatka. |
| --- | --- |

(2)

Člen 17(8) Sporazuma določa, da lahko skupni odbor spremeni določbe navedenega dodatka.

| (3) | Da bi se izboljšala pravna varnost trgovcev in zagotovila enotna uporaba v obeh pogodbenicah, bi bilo treba Dodatek spremeniti, s čimer bi se upošteval razvoj pravil o poreklu v pan-evro-mediteranski regiji, ki ga je prinesla Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). |
| --- | --- |

(3)

Da bi se izboljšala pravna varnost trgovcev in zagotovila enotna uporaba v obeh pogodbenicah, bi bilo treba Dodatek spremeniti, s čimer bi se upošteval razvoj pravil o poreklu v pan-evro-mediteranski regiji, ki ga je prinesla Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

| (4) | Da se zagotovi dobro delovanje Sporazuma, bi moral skupni odbor Dodatek v celoti nadomestiti z novo različico, ki bi v eno besedilo združila vse zadevne določbe, da se olajša delo uporabnikov in carinskih uprav – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi dobro delovanje Sporazuma, bi moral skupni odbor Dodatek v celoti nadomestiti z novo različico, ki bi v eno besedilo združila vse zadevne določbe, da se olajša delo uporabnikov in carinskih uprav –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dodatek k Sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

V Bruslju, 11. decembra 2015

Za skupni odbor

Predsednica

Maria UBACH

---

(1)  UL L 374, 31.12.1990, str. 16.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

2

---

PRILOGA

Dodatek o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

KAZALO

| NASLOV I | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV I

| Člen 1 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 1

| NASLOV II | OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ |
| --- | --- |

NASLOV II

| Člen 2 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Dvostranska kumulacija porekla |
| --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | V celoti pridobljeni izdelki |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Zadosti obdelani ali predelani izdelki |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Nezadostni postopki obdelave ali predelave |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Enota kvalifikacije |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Garniture |
| --- | --- |

Člen 8

| Člen 9 | Nevtralne sestavine |
| --- | --- |

Člen 9

| NASLOV III | ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA |
| --- | --- |

NASLOV III

| Člen 10 | Načelo teritorialnosti |
| --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Neposredni prevoz |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Razstave |
| --- | --- |

Člen 12

| NASLOV IV | POVRAČILO ALI IZVZETJE |
| --- | --- |

NASLOV IV

| Člen 13 | Prepoved povračila ali izvzetja od carin |
| --- | --- |

Člen 13

| NASLOV V | DOKAZILO O POREKLU |
| --- | --- |

NASLOV V

| Člen 14 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

Člen 14

| Člen 15 | Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 15

| Člen 16 | Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 18

| Člen 19 | Ločeno knjigovodsko izkazovanje |
| --- | --- |

Člen 19

| Člen 20 | Pogoji za izjavo o poreklu |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Pooblaščeni izvoznik |
| --- | --- |

Člen 21

| Člen 22 | Veljavnost dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Predložitev dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Izjeme pri dokazilu o poreklu |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Izjeme pri dokazilu o poreklu |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin |
| --- | --- |

Člen 26

| Člen 27 | Razlike in oblikovne napake |
| --- | --- |

Člen 27

| Člen 28 | Zneski, izraženi v eurih |
| --- | --- |

Člen 28

| NASLOV VI | DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU |
| --- | --- |

NASLOV VI

| Člen 29 | Upravno sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Preverjanje dokazil o poreklu |
| --- | --- |

Člen 30

| Člen 31 | Reševanje sporov |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Kazni |
| --- | --- |

Člen 32

| Člen 33 | Proste cone |
| --- | --- |

Člen 33

| NASLOV VII | CEUTA IN MELILLA |
| --- | --- |

NASLOV VII

| Člen 34 | Uporaba Dodatka |
| --- | --- |

Člen 34

| Člen 35 | Posebni pogoji |
| --- | --- |

Člen 35

| NASLOV VIII | KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV VIII

| Člen 36 | Sprememba Dodatka |
| --- | --- |

Člen 36

Seznam prilog

| Priloga I: | Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II |
| --- | --- |

Priloga I:

| Priloga II: | Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko predelani izdelek dobil status blaga s poreklom |
| --- | --- |

Priloga II:

| Priloga III: | Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Priloga III:

| Priloga IV: | Besedilo izjave o poreklu |
| --- | --- |

Priloga IV:

Skupne izjave

Skupna izjava o Republiki San Marino

Skupna izjava o reviziji pravil o poreklu iz Dodatka o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem dodatku:

| (a) | „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki; |
| --- | --- |

(a)

„izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

| (b) | „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka; |
| --- | --- |

(b)

„material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka;

| (c) | „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za kasnejšo uporabo pri drugem postopku izdelave; |
| --- | --- |

(c)

„izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za kasnejšo uporabo pri drugem postopku izdelave;

| (d) | „blago“ pomeni materiale in izdelke; |
| --- | --- |

(d)

„blago“ pomeni materiale in izdelke;

| (e) | „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994; |
| --- | --- |

(e)

„carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994;

| (f) | „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna v pogodbenici plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka; |
| --- | --- |

(f)

„cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna v pogodbenici plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

| (g) | „vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici; |
| --- | --- |

(g)

„vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici;

| (h) | „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni v točki (g), in se uporablja smiselno; |
| --- | --- |

(h)

„vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni v točki (g), in se uporablja smiselno;

| (i) | „dodana vrednost“ pomeni ceno izdelka franko tovarna, zmanjšano za carinsko vrednost vsakega vključenega materiala s poreklom iz drugih pogodbenic, s katerimi se uporablja kumulacija, ali, če carinska vrednost ni znana ali se ne da ugotoviti, prvo dokazljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici; |
| --- | --- |

(i)

„dodana vrednost“ pomeni ceno izdelka franko tovarna, zmanjšano za carinsko vrednost vsakega vključenega materiala s poreklom iz drugih pogodbenic, s katerimi se uporablja kumulacija, ali, če carinska vrednost ni znana ali se ne da ugotoviti, prvo dokazljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici;

| (j) | „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznak(e), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga ta Dodatek navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“; |
| --- | --- |

(j)

„poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznak(e), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki ga ta Dodatek navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

| (k) | „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko; |
| --- | --- |

(k)

„uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

| (l) | „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih bodisi en izvoznik hkrati pošilja enemu prejemniku bodisi so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelki, ki so zajeti na enem računu; |
| --- | --- |

(l)

„pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih bodisi en izvoznik hkrati pošilja enemu prejemniku bodisi so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelki, ki so zajeti na enem računu;

| (m) | „ozemlje“ vključuje teritorialno morje; |
| --- | --- |

(m)

„ozemlje“ vključuje teritorialno morje;

| (n) | „pogodbenica“ pomeni eno, več ali vse države članice Evropske unije, Evropsko unijo ali Andoro; |
| --- | --- |

(n)

„pogodbenica“ pomeni eno, več ali vse države članice Evropske unije, Evropsko unijo ali Andoro;

| (o) | „carinski organi“ za Evropsko unijo pomenijo katere koli carinske organe držav članic Evropske unije. |
| --- | --- |

(o)

„carinski organi“ za Evropsko unijo pomenijo katere koli carinske organe držav članic Evropske unije.

NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

Pri izvajanju člena 11(1) Sporazuma se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz ene pogodbenice:

| (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 4; |
| --- | --- |

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 4;

| (b) | izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v tej pogodbenici, pod pogojem, da so bili takšni materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5. |
| --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v tej pogodbenici, pod pogojem, da so bili takšni materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5.

Člen 3

Dvostranska kumulacija porekla

Brez poseganja v člen 2 se materiali s poreklom iz ene od pogodbenic štejejo za materiale s poreklom iz druge pogodbenice, če so vključeni v tam pridobljen izdelek. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6.

Člen 4

V celoti pridobljeni izdelki

1.   Za v celoti pridobljene izdelke v pogodbenici se štejejo:

| (a) | mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna; |
| --- | --- |

(a)

mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna;

| (b) | tam pridelani rastlinski izdelki; |
| --- | --- |

(b)

tam pridelani rastlinski izdelki;

| (c) | žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; |
| --- | --- |

(c)

žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

| (d) | izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali; |
| --- | --- |

(d)

izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

| (e) | izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; |
| --- | --- |

(e)

izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

| (f) | izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja pogodbenice izvoznice; |
| --- | --- |

(f)

izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja pogodbenice izvoznice;

| (g) | izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v točki (f); |
| --- | --- |

(g)

izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v točki (f);

| (h) | tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin; |
| --- | --- |

(h)

tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin;

| (i) | odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo; |
| --- | --- |

(i)

odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

| (j) | izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega ozemeljskega morja, pod pogojem, da ima izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja; |
| --- | --- |

(j)

izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega ozemeljskega morja, pod pogojem, da ima izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja;

| (k) | blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v točkah (a) do j). |
| --- | --- |

(k)

blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v točkah (a) do j).

2.   Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 1f) in g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

| (a) | ki so registrirane ali vpisane na seznam v državi članici Evropske unije ali v Andori; |
| --- | --- |

(a)

ki so registrirane ali vpisane na seznam v državi članici Evropske unije ali v Andori;

| (b) | ki plovejo pod zastavo države članice Evropske unije ali Andore; |
| --- | --- |

(b)

ki plovejo pod zastavo države članice Evropske unije ali Andore;

| (c) | ki so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov držav članic Evropske unije ali Andore ali družbe s sedežem v eni od držav članic Evropske unije ali Andori, katere direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov so državljani države članice Evropske unije ali Andore in še dodatno, če v osebnih družbah ali družbah z omejeno odgovornostjo vsaj polovica kapitala pripada državam članicam Evropske unije ali Andori ali javnim organom ali državljanom navedenih pogodbenic; |
| --- | --- |

(c)

ki so v vsaj 50-odstotni lasti državljanov držav članic Evropske unije ali Andore ali družbe s sedežem v eni od držav članic Evropske unije ali Andori, katere direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov so državljani države članice Evropske unije ali Andore in še dodatno, če v osebnih družbah ali družbah z omejeno odgovornostjo vsaj polovica kapitala pripada državam članicam Evropske unije ali Andori ali javnim organom ali državljanom navedenih pogodbenic;

| (d) | katerih kapitan in častniki so državljani držav članic Evropske unije ali Andore;
  ter |
| --- | --- |

(d)

katerih kapitan in častniki so državljani držav članic Evropske unije ali Andore;

ter

| (e) | katerih najmanj 75 % članov posadke je državljanov držav članic Evropske unije ali Andore. |
| --- | --- |

(e)

katerih najmanj 75 % članov posadke je državljanov držav članic Evropske unije ali Andore.

Člen 5

Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1.   Za namene člena 2 se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani, če so izpolnjeni pogoji, določeni v seznamu Priloge II k temu dodatku.

Zgoraj navedeni pogoji navajajo postopke obdelave in predelave, ki morajo biti opravljeni na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh izdelkov, in se nanašajo samo na take materiale. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev iz seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se torej pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2.   Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama v Prilogi II k temu dodatku ne bi smeli uporabiti pri izdelavi tega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če:

| (a) | njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna; |
| --- | --- |

(a)

njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna;

| (b) | noben odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

noben odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata pod pogoji, ki jih določa člen 6.

Člen 6

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1.   Brez poseganja v odstavek 2 se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelki pridobili status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali so zahteve iz člena 5 izpolnjene ali ne:

| (a) | postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem; |
| --- | --- |

(a)

postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

| (b) | razstavljanje in sestavljanje tovorkov; |
| --- | --- |

(b)

razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

| (c) | pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; |
| --- | --- |

(c)

pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

| (d) | likanje tekstila; |
| --- | --- |

(d)

likanje tekstila;

| (e) | preprosti postopki barvanja in loščenja; |
| --- | --- |

(e)

preprosti postopki barvanja in loščenja;

| (f) | luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit ali riža; |
| --- | --- |

(f)

luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit ali riža;

| (g) | postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock; |
| --- | --- |

(g)

postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock;

| (h) | lupljenje, razkoščičevanje ali luščenje sadja, oreščkov in zelenjave; |
| --- | --- |

(h)

lupljenje, razkoščičevanje ali luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

| (i) | ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; |
| --- | --- |

(i)

ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

| (j) | sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov); |
| --- | --- |

(j)

sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov);

| (k) | preprosto pakiranje v steklenice, pločevinke, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; |
| --- | --- |

(k)

preprosto pakiranje v steklenice, pločevinke, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na lepenko ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

| (l) | pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo; |
| --- | --- |

(l)

pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo;

| (m) | preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; |
| --- | --- |

(m)

preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne;

| (n) | mešanje sladkorja s katerim koli drugim materialom; |
| --- | --- |

(n)

mešanje sladkorja s katerim koli drugim materialom;

| (o) | enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele; |
| --- | --- |

(o)

enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

| (p) | kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (o); |
| --- | --- |

(p)

kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (o);

| (q) | zakol živali. |
| --- | --- |

(q)

zakol živali.

2.   Pri ugotavljanju, ali se obdelava ali predelava, opravljena na izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na določenem izdelku v pogodbenici.

Člen 7

Enota kvalifikacije

1.   Enota kvalifikacije za uporabo določb tega dodatka je posamezen izdelek, ki šteje za osnovno enoto pri uvrščanju ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

Iz tega sledi:

| (a) | kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina predmetov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; |
| --- | --- |

(a)

kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina predmetov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije;

| (b) | kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega dodatka vsak izdelek obravnavati posebej. |
| --- | --- |

(b)

kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega dodatka vsak izdelek obravnavati posebej.

2.   Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 8

Garniture

Garniture, opredeljene v splošnem pravilu 3 harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, če so vsi sestavni deli izdelki s poreklom. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 odstotkov cene garniture franko tovarna.

Člen 9

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za naslednje sestavine, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

| (a) | energija in gorivo; |
| --- | --- |

(a)

energija in gorivo;

| (b) | naprave in oprema; |
| --- | --- |

(b)

naprave in oprema;

| (c) | stroji in orodja; |
| --- | --- |

(c)

stroji in orodja;

| (d) | blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka. |
| --- | --- |

(d)

blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.

NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 10

Načelo teritorialnosti

1.   Razen v primerih iz člena 3 in odstavka 3 tega člena morajo biti pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II v pogodbenici ves čas izpolnjeni.

2.   Razen v primerih iz člena 3 se blago s poreklom, izvoženo iz pogodbenice v drugo državo, ob vrnitvi šteje za blago brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

| (a) | je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo; ter |
| --- | --- |

(a)

je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo; ter

| (b) | na blagu, ki se vrača, medtem ko je bilo v zadevni tretji državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju. |
| --- | --- |

(b)

na blagu, ki se vrača, medtem ko je bilo v zadevni tretji državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

3.   Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj pogodbenice na materialih, izvoženih iz pogodbenice in tja ponovno uvoženih, če:

| (a) | so izvoženi materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6; ter |
| --- | --- |

(a)

so izvoženi materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6; ter

| (b) | se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:






  (i) | je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter |
| --- | --- | --- |

(b)

se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

(i)

je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter

| (ii) | skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom. |
| --- | --- |

(ii)

skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4.   Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj pogodbenice. Kadar pa se na seznamu iz Priloge II k temu dodatku za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, uporabljenih na ozemlju zadevne pogodbenice, skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj pogodbenice na podlagi določb tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5.   Za uporabo določb odstavkov 3 in 4 „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenice, vključno z vrednostjo tam uporabljenih materialov.

6.   Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu Priloge II k temu dodatku ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja iz člena 5(2).

7.   Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta z določbami tega člena in opravljena zunaj pogodbenic, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 11

Neposredni prevoz

1.   Preferencialna obravnava, določena s Sporazumom, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz tega dodatka in se prevažajo neposredno med pogodbenicama. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno pošiljko, lahko prevažajo čez druga ozemlja, če do tega pride, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na takšnih ozemljih, pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

2.   Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, se carinskim organom pogodbenice uvoznice predložijo:

| (a) | enotna prevozna listina, ki zajema prevoz iz pogodbenice izvoznice prek države tranzita; ali |
| --- | --- |

(a)

enotna prevozna listina, ki zajema prevoz iz pogodbenice izvoznice prek države tranzita; ali

| (b) | potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita in ki:






  (i) | vsebuje natančen opis izdelkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita in ki:

(i)

vsebuje natančen opis izdelkov;

| (ii) | navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kadar je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev;
  ter |
| --- | --- |

(ii)

navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kadar je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev;

ter

| (iii) | potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali |
| --- | --- |

(iii)

potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali

| (c) | če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo. |
| --- | --- |

(c)

če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 12

Razstave

1.   Za izdelke s poreklom, ki se pošljejo na razstavo v državo, ki ni ena od pogodbenic, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v eno od pogodbenic, pri uvozu veljajo ugodnosti po določbah Sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

| (a) | je izvoznik poslal te izdelke iz ene od pogodbenic v državo razstave in jih tam razstavil; |
| --- | --- |

(a)

je izvoznik poslal te izdelke iz ene od pogodbenic v državo razstave in jih tam razstavil;

| (b) | je zadevni izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v eni od pogodbenic; |
| --- | --- |

(b)

je zadevni izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v eni od pogodbenic;

| (c) | so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo; ter |
| --- | --- |

(c)

so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo; ter

| (d) | izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi. |
| --- | --- |

(d)

izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2.   Dokazilo o poreklu se izda ali sestavi v skladu z določbami iz naslova V in se na običajen način predloži carinskim organom države uvoznice. Na njem morata biti navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o pogojih, pod katerimi so bili izdelki razstavljeni.

3.   Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov, in med katerimi ostanejo izdelki pod carinskim nadzorom.

NASLOV IV

POVRAČILO ALI IZVZETJE

Člen 13

Prepoved povračila ali izvzetja od carin

1.   Za materiale brez porekla, ki se uporabijo pri izdelavi izdelkov s poreklom iz ene od pogodbenic, za katero se izda ali sestavi dokazilo o poreklu v skladu z določbami naslova V, se v pogodbenicah ne uporabljajo nobena povračila ali izvzetja od carin.

2.   Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpust ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko izrecno ali dejansko uporablja v eni od pogodbenic za materiale, uporabljene pri izdelavi, kadar se izdelki, pridobljeni iz navedenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo porabo.

3.   Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen na zahtevo carinskih organov kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4.   Določbe iz odstavkov 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi za embalažo v smislu člena 7(2) ter izdelke v garnituri v smislu člena 8, če so takšni predmeti brez porekla.

5.   Določbe iz odstavkov 1 do 4 se uporabljajo samo za materiale, za katere se uporablja ta dodatek.

NASLOV V

DOKAZILO O POREKLU

Člen 14

Splošne zahteve

1.   Za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic pri uvozu v drugo pogodbenico veljajo ugodnosti iz določbe tega sporazuma ob predložitvi enega od naslednjih dokazil o poreklu:

| (a) | potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi III k temu dodatku; |
| --- | --- |

(a)

potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi III k temu dodatku;

| (b) | v primerih iz člena 20(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevni izdelek opisuje dovolj natančno, da ga je mogoče prepoznati. Besedilo izjave o poreklu je v Prilogi IV k temu dodatku. |
| --- | --- |

(b)

v primerih iz člena 20(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevni izdelek opisuje dovolj natančno, da ga je mogoče prepoznati. Besedilo izjave o poreklu je v Prilogi IV k temu dodatku.

2.   Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu tega dodatka v primerih, kot jih določa člen 24, veljajo ugodnosti iz določb tega sporazuma, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1 tega člena.

Člen 15

Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost.

2.   V ta namen izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in obrazec zahtevka, katerih vzorca sta v Prilogi III k temu dodatku. Obrazca se izpolnita v enem od jezikov, v katerih je sestavljen ta sporazum, in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če se obrazca izpolnjujeta ročno, ju je treba izpolniti s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki morajo biti poimenovani v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če to polje ni v celoti zapolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico, ki vsebuje poimenovanje, potegniti vodoravno črto, prazen prostor pod njo pa prečrtati.

3.   Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora na zahtevo carinskih organov države izvoznice, v kateri je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega dodatka.

4.   Brez poseganja v odstavek 5 potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi države članice Evropske unije ali Andore, če zadevni izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz Evropske unije ali Andore in izpolnjujejo druge zahteve iz tega dodatka.

5.   Carinski organi, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, storijo vse potrebno, da preverijo poreklo izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega dodatka. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi primeren. Zagotovijo tudi, da sta obrazca iz odstavka 2 pravilno izpolnjena. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

6.   Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti na potrdilu naveden v okencu 11.

7.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na voljo takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 16

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Ne glede na člen 15(7) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če:

| (a) | ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin ali |
| --- | --- |

(a)

ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin ali

| (b) | se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu zaradi tehničnih razlogov ni bilo sprejeto. |
| --- | --- |

(b)

se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu zaradi tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2.   Za izvajanje odstavka 1 izvoznik v zahtevi navede kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navede razloge za svojo zahtevo.

3.   Carinski organi lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo naknadno šele potem, ko so preverili, ali se podatki v izvoznikovem zahtevku ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

4.   Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 morajo vsebovati naslednji zaznamek v angleškem jeziku:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“.

5.   Zaznamek iz odstavka 4 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 17

Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, pripravljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2.   Na takšen način izdani dvojnik ima naslednji zaznamek v angleščini:

„DUPLICATE“.

3.   Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4.   Dvojnik nosi datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 in začne učinkovati s tem dnem.

Člen 18

Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Kadar so izdelki s poreklom dani pod carinski nadzor carinskega urada v eni od pogodbenic, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR.1, z namenom da se pošljejo vsi ali nekateri od teh izdelkov drugam znotraj ene od teh pogodbenic. Nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega so bili izdelki dani.

Člen 19

Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1.   Če pri ločenem skladiščenju zalog izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, ki so enaki ali med seboj zamenljivi, nastanejo precejšnje stroškovne ali materialne težave, lahko carinski organi na pisno zahtevo prizadetih strank za vodenje teh zalog dovolijo tako imenovano „metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja“ (v nadaljnjem besedilu: metoda).

2.   Metoda mora zagotoviti, da je število pridobljenih izdelkov v določenem dogovorjenem obdobju, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom, enako, kot bi ga dobili, če bi bile zaloge fizično ločene.

3.   Carinski organi lahko dovoljenje iz odstavka 1 izdajo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

4.   Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki veljajo v državi, v kateri je bil izdelek narejen.

5.   Uporabnik metode lahko sestavi oziroma zaprosi za dokazilo o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom. Uporabnik mora na zahtevo carinskih organov dati izjavo o tem, kako so bile količine vodene.

6.   Carinski organi nadzorujejo uporabo dovoljenja in lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev, določenih v tem dodatku.

Člen 20

Pogoji za izjavo o poreklu

1.   Izjavo o poreklu iz člena 14(1)(b) lahko da:

| (a) | pooblaščeni izvoznik v smislu člena 21 ali |
| --- | --- |

(a)

pooblaščeni izvoznik v smislu člena 21 ali

| (b) | kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2.   Ne glede na odstavek 3 je izjavo o poreklu mogoče dati, če zadevni izdelki lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz pogodbenice EU ali Andore in če izpolnjujejo druge zahteve iz tega dodatka.

3.   Izvoznik, ki sestavi izjavo o poreklu, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki potrjujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega dodatka.

4.   Izvoznik da izjavo o poreklu tako, da na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument natipka, odtisne ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi IV k temu dodatku, pri čemer uporabi eno izmed jezikovnih različic iz navedene priloge, v skladu z določbami nacionalne zakonodaje države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in s tiskanimi črkami.

5.   Izjave o poreklu vsebujejo izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 21 ne zahteva, da podpiše take izjave, če carinskim organom pogodbenice izvoznice da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo o poreklu, po kateri ga je možno prepoznati, kot da jo je lastnoročno podpisal.

6.   Izjavo o poreklu lahko da izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu, če je predložena v državi uvoznici najpozneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Člen 21

Pooblaščeni izvoznik

1.   Carinski organi pogodbenice izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni izvoznik), ki pogosto odpremlja pošiljke izdelkov v skladu s tem dodatkom, da daje izjave o poreklu ne glede na vrednost zadevnih izdelkov. Izvoznik, ki prosi za takšno pooblastilo, carinskim organom ponudi vsa zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje porekla teh izdelkov, kot tudi za preverjanje izpolnjevanja vseh drugih zahtev tega dodatka.

2.   Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, ki so po njihovi oceni primerni.

3.   Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi o poreklu.

4.   Carinski organi spremljajo in nadzorujejo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja pooblastilo.

5.   Carinski organi lahko pooblastilo kadar koli umaknejo. To storijo, med drugim, če pooblaščeni izvoznik ne zagotavlja več jamstev iz odstavka 1, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 ali drugače nepravilno uporablja svoja pooblastila.

Člen 22

Veljavnost dokazila o poreklu

1.   Dokazilo o poreklu je veljavno štiri mesece od datuma izdaje v pogodbenici izvoznici in ga je treba v tem obdobju predložiti carinskim organom pogodbenice uvoznice.

2.   Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom pogodbenice uvoznice predložena po poteku roka za predložitev iz odstavka 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo možno predložiti do roka.

3.   V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi pogodbenice uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, kadar so jim izdelki predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 23

Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom pogodbenice uvoznice v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej državi. Ti organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu. Lahko pa zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo pogoje, potrebne za izvajanje Sporazuma.

Člen 24

Izjeme pri dokazilu o poreklu

1.   Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne tovorke pošiljajo drugim posameznikom ali ki so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo treba predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da ustrezajo zahtevam tega dodatka, in ni dvoma o resničnosti takšne izjave. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se ta izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži navedenemu dokumentu.

2.   Občasni uvoz, pri katerem gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov, potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje.

3.   Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 EUR v primeru manjših pošiljk tovorkov oziroma 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage.

Člen 25

Dokazilne listine

Dokumenti iz člena 15(3) in člena 20(3), ki se uporabljajo za dokazovanje, da se izdelki, ki jih zajema potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic in da izpolnjujejo druge zahteve iz tega dodatka, lahko med drugim vključujejo:

| (a) | neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu; |
| --- | --- |

(a)

neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu;

| (b) | dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdane ali sestavljene v eni od zadevnih pogodbenic, v kateri se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdane ali sestavljene v eni od zadevnih pogodbenic, v kateri se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v eni od zadevnih pogodbenic, izdane ali sestavljene v eni od zadevnih pogodbenic, če se ti dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v eni od zadevnih pogodbenic, izdane ali sestavljene v eni od zadevnih pogodbenic, če se ti dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

| (d) | potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave o poreklu, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdana ali sestavljena v eni od zadevnih pogodbenic v skladu s tem dodatkom; |
| --- | --- |

(d)

potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave o poreklu, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdana ali sestavljena v eni od zadevnih pogodbenic v skladu s tem dodatkom;

| (e) | ustrezna dokazila o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj zadevne pogodbenice, v skladu s členom 11, ki dokazujejo, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene. |
| --- | --- |

(e)

ustrezna dokazila o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj zadevne pogodbenice, v skladu s členom 11, ki dokazujejo, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene.

Člen 26

Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin

1.   Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora vsaj tri leta hraniti dokumente iz člena 15(3).

2.   Izvoznik, ki daje izjavo o poreklu, mora vsaj tri leta hraniti kopijo te izjave o poreklu in dokumente iz člena 20(3).

3.   Carinski organ pogodbenice izvoznice, ki izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, vsaj tri leta hrani zahtevek iz člena 15(2).

4.   Carinski organi pogodbenice uvoznice morajo vsaj tri leta hraniti potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave o poreklu, ki so jim bile predložene.

Člen 27

Razlike in oblikovne napake

1.   Če so med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentu, ki je bil predložen carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene manjše razlike, to še ne pomeni ničnosti omenjenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2.   Očitne oblikovne napake, kot so npr. tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne smejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 28

Zneski, izraženi v eurih

1.   Za uporabo določb člena 20(1)(b) in člena 24(3), kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah pogodbenic, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od zadevnih držav določi letno.

2.   Za pošiljko se ugodnosti iz določb člena 20(1)(b) ali člena 24(3) glede na valuto, v kateri je sestavljen račun, v skladu z zneskom, ki ga je določila zadevna država.

3.   Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4.   Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju v eurih izraženega zneska v nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko ohrani nespremenjeno protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, če je ob letni uskladitvi iz odstavka 3 preračun tega zneska pred zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi se navedena protivrednost s preračunom zmanjšala.

5.   Zneske, izražene v eurih, na zahtevo pogodbenice pregleda skupni odbor. Skupni odbor pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.

NASLOV VI

DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 29

Upravno sodelovanje

1.   Carinski organi pogodbenic si prek Evropske komisije posredujejo vzorčne odtise pečatov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1, ter naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje navedenih potrdil in izjav o poreklu.

2.   Da bi zagotovili pravilno izvajanje tega dodatka, si pogodbenici prek pristojnih carinskih uprav medsebojno pomagata pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali izjav o poreklu ter pravilnosti podatkov, navedenih v teh dokumentih.

Člen 30

Preverjanje dokazil o poreklu

1.   Naknadno preverjanje dokazil o poreklu se opravi naključno ali kadar carinski organi pogodbenice uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti takih dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnitvi drugih zahtev tega dodatka.

2.   Za namene izvajanja določb odstavka 1 carinski organ pogodbenice uvoznice carinskemu organu pogodbenice izvoznice vrne potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo o poreklu ali kopijo teh dokumentov, pri čemer po potrebi navede razloge za zahtevek za preverjanje. Pridobljeni dokumenti in informacije, ki kažejo, da so podatki, navedeni na dokazilu o poreklu, napačni, se posredujejo v podporo zahtevku za preverjanje.

3.   Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben.

4.   Če se carinski organi pogodbenice uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, medtem ko čakajo na rezultate preverjanja, se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se jim zdijo potrebni.

5.   Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti čim prej obveščeni o rezultatih tega preverjanja. Iz teh rezultatov mora biti jasno razvidno, ali so dokumenti pristni ter ali se zadevni izdelki lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz ene od pogodbenic in ali izpolnjujejo druge zahteve iz tega dodatka.

6.   Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za določitev pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo.

Člen 31

Reševanje sporov

Spori v zvezi s postopki preverjanja iz člena 30, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvajanje tega preverjanja, se predložijo v reševanje skupnemu odboru. Kadar pride do sporov v zvezi z razlago tega dodatka, razen tistih v zvezi s postopki preverjanja iz člena 30, se predajo v reševanje skupnemu odboru.

V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi pogodbenice uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo navedene države.

Člen 32

Kazni

Kaznuje se vsaka oseba, ki sestavi ali da sestaviti dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, da bi pridobila preferencialno obravnavo za izdelke.

Člen 33

Proste cone

1.   Pogodbenici storita vse potrebno, da zagotovita, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljajo prosto cono na svojem ozemlju, ne zamenjajo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki, razen običajnih, ki so potrebni za preprečevanje njihovega kvarjenja.

2.   Kadar se z odstopanjem od odstavka 1 izdelki s poreklom iz ene od pogodbenic, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave in predelave, zadevni pristojni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu s tem dodatkom.

NASLOV VII

CEUTA IN MELILLA

CEUTA IN MELILLA

Člen 34

Uporaba Dodatka

1.   Izraz „Evropska unija“ ne zajema Ceute in Melille.

2.   Za izdelke s poreklom iz Andore se ob uvozu v Ceuto ali Melillo uporablja enak carinski režim, kot se uporablja za izdelke s poreklom iz carinskega območja Evropske unije na podlagi Protokola 2 k Aktu o pristopu Španije in Portugalske k Evropskim skupnostim. Andora odobri za uvoz izdelkov iz Sporazuma s poreklom iz Ceute in Melille enak carinski režim, kot velja za izdelke, ki se uvozijo in imajo poreklo iz Evropske unije.

3.   Za uporabo odstavka 2 tega člena v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille se ta dodatek uporablja smiselno ob upoštevanju posebnih pogojev iz člena 35.

Člen 35

Posebni pogoji

1.   Pod pogojem, da se prevažajo neposredno v skladu z določbami iz člena 11, se štejejo kot:

| (1) | izdelki s poreklom iz Ceute in Melille:






  (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli; |
| --- | --- | --- |

(1)

izdelki s poreklom iz Ceute in Melille:

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli;

| (b) | izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a), če:






  (i) | so bili taki izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali če |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a), če:

(i)

so bili taki izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali če

| (ii) | gre za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6; |
| --- | --- |

(ii)

gre za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6;

| (2) | izdelki s poreklom iz Andore:






  (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v Andori; |
| --- | --- | --- |

(2)

izdelki s poreklom iz Andore:

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v Andori;

| (b) | izdelki, pridobljeni v Andori, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a) tega člena, če:






  (i) | so bili taki izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v Andori, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a) tega člena, če:

(i)

so bili taki izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali

| (ii) | gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali Evropske unije, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6. |
| --- | --- |

(ii)

gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali Evropske unije, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6.

2.   Ceuta in Melilla se obravnavata kot enotno ozemlje.

3.   Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik vpiše „Andora“ in „Ceuta in Melilla“ v polje 2 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali na izjave na računu. Poleg tega je treba, če gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, to označiti v okencu 4 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali v izjavah o poreklu.

4.   Za uporabo tega dodatka v Ceuti in Melilli so odgovorni španski carinski organi.

NASLOV VIII

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 36

Sprememba Dodatka

Skupni odbor lahko sklene, da bo spremenil določbe tega dodatka.

PRILOGA I

UVODNE OPOMBE K SEZNAMU V PRILOGI II

Opomba 1:

Seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 5 tega dodatka.

Opomba 2:

| 2.1 | Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, medtem ko drugi stolpec vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, to pomeni, da se pravila v stolpcu 3 oziroma 4 uporabljajo samo za del navedene tarifne številke, opisane v stolpcu 2. |
| --- | --- |

2.1

Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, medtem ko drugi stolpec vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, to pomeni, da se pravila v stolpcu 3 oziroma 4 uporabljajo samo za del navedene tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

| 2.2 | Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja ter je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4 nanašajo na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo pod tarifne številke navedenega poglavja ali pod katero koli tarifno številko, navedeno v stolpcu 1. |
| --- | --- |

2.2

Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja ter je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4 nanašajo na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo pod tarifne številke navedenega poglavja ali pod katero koli tarifno številko, navedeno v stolpcu 1.

| 2.3 | Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsaki alinei poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4. |
| --- | --- |

2.3

Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsaki alinei poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4.

| 2.4 | Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3. |
| --- | --- |

2.4

Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

| 3.1 | Določbe člena 5 tega dodatka o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v eni od pogodbenic. |
| --- | --- |

3.1

Določbe člena 5 tega dodatka o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v eni od pogodbenic.

| 3.2 | Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave; zato izdelki z več predelave ali obdelave tudi pridobijo status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Če torej pravilo določa, da je mogoče na neki stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena. |
| --- | --- |

3.2

Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave; zato izdelki z več predelave ali obdelave tudi pridobijo status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Če torej pravilo določa, da je mogoče na neki stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena.

| 3.3 | Brez poseganja v opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali iz katere(-ih) koli tarifne(-ih) številke(-) (celo materiali z enakim poimenovanjem in tarifno številko kakor izdelek), vendar ob upoštevanju vseh posebnih omejitev, ki so morda zajete v pravilu.
  Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama. |
| --- | --- |

3.3

Brez poseganja v opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali iz katere(-ih) koli tarifne(-ih) številke(-) (celo materiali z enakim poimenovanjem in tarifno številko kakor izdelek), vendar ob upoštevanju vseh posebnih omejitev, ki so morda zajete v pravilu.

Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama.

| 3.4 | Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli material ali več materialov. Ne zahteva pa, da bi se morali uporabiti vsi. |
| --- | --- |

3.4

Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli material ali več materialov. Ne zahteva pa, da bi se morali uporabiti vsi.

| 3.5 | Če pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. |
| --- | --- |

3.5

Če pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu.

Primer:

Pravilo za pripravljena živila iz tarifne številke 1904, ki izrecno izključuje uporabo žit in izdelkov iz njih, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žit.

Vendar to ne velja za izdelke, ki sicer ne morejo biti izdelani iz določenih materialov iz seznama, lahko pa so izdelani iz materiala z enakimi značilnostmi na zgodnejši stopnji izdelave.

| 3.6 | Kadar pravilo s seznama navaja dve odstotni postavki za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli presegati najvišje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega ne smejo biti preseženi posamezni odstotni deleži, ki se nanašajo na določene materiale. |
| --- | --- |

3.6

Kadar pravilo s seznama navaja dve odstotni postavki za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli presegati najvišje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega ne smejo biti preseženi posamezni odstotni deleži, ki se nanašajo na določene materiale.

PRILOGA II

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELAN IZDELEK DOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

| Tarifna številka HS | Poimenovanje izdelka | Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim dodeli status blaga s poreklom |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) ali (4) |
| Poglavje 1 | Žive živali | Vse živali iz Poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene | |
| Poglavje 2 | Meso in užitni klavnični odpadki | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavij 1 in 2 že v celoti pridobljeni | |
| Poglavje 3 | Ribe in raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. | |
| ex poglavje 4 | Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni. | |
| 0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne | Izdelava, pri kateri:






  — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, |

Tarifna številka HS

Poimenovanje izdelka

Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim dodeli status blaga s poreklom

(1)

(2)

(3) ali (4)

Poglavje 1

Žive živali

Vse živali iz Poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene

Poglavje 2

Meso in užitni klavnični odpadki

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavij 1 in 2 že v celoti pridobljeni

Poglavje 3

Ribe in raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 4

Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni.

0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne

Izdelava, pri kateri:

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni,

| — | so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 že izdelki s poreklom in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 že izdelki s poreklom in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 5

Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 5 v celoti pridobljeni.

ex 0502

Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča

Čiščenje, razkuževanje, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak.

Poglavje 6

Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 6 v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 6 v celoti pridobljeni in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 7

Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni.

Poglavje 8

Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon

Izdelava, pri kateri:

| — | je vse uporabljeno sadje in oreški v celoti pridobljeno in |
| --- | --- |

—

je vse uporabljeno sadje in oreški v celoti pridobljeno in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 9

Kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 9 v celoti pridobljeni.

0901

Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.

0902

Pravi čaj, aromatiziran ali ne

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.

ex 0910

Mešanice začimb

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.

Poglavje 10

Žita

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 11

Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen:

Izdelava, pri kateri so vse uporabljene užitne vrtnine, žitarice, koreni in gomolji iz tarifne številke 0714 ali sadje v celoti pridobljeni.

ex 1106

Moka, zdrob in prah iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713

Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708

Poglavje 12

Oljna semena in plodovi; različna zrna, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 12 v celoti pridobljeni.

1301

Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne smole (na primer: balzami)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 1301 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

1302

Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter zgoščevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani

| — | sluzi in zgoščevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani |
| --- | --- |

—

sluzi in zgoščevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani

Izdelava iz nemodificiranih sluzi in zgoščevalcev.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 14

Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 14 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 15

Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

1501

Svinjska maščoba (vključno z mastjo) in perutninska maščoba, razen tistih iz tarifne številke 0209 ali 1503:

| — | maščobe iz kosti ali odpadkov |
| --- | --- |

—

maščobe iz kosti ali odpadkov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz številk 0203, 0206 ali 0207 ali kosti iz tarifne številke 0506.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih proizvodov prašičev iz tar. št. 0203 ali 0206, ali iz mesa in užitnih klavničnih proizvodov perutnine iz tar. št. 0207.

1502

Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503:

| — | maščobe iz kosti ali odpadkov |
| --- | --- |

—

maščobe iz kosti ali odpadkov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz številk 0201, 0202, 0204 ali 0206 ali kosti iz tarifne številke 0506.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni.

1504

Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani:

| — | trdne frakcije |
| --- | --- |

—

trdne frakcije

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1504.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 že v celoti pridobljeni.

ex 1505

Rafiniran lanolin

Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505.

1506

Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani:

| — | trdne frakcije |
| --- | --- |

—

trdne frakcije

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1506.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni.

1507 do 1515

Rastlinska olja in njihove frakcije:

| — | sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje kopre, palmovih jedrc, orehov palme babassu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano |
| --- | --- |

—

sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje kopre, palmovih jedrc, orehov palme babassu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

| — | trdne frakcije, razen iz jojoba olja |
| --- | --- |

—

trdne frakcije, razen iz jojoba olja

Izdelava iz drugih materialov iz tarifnih številk 1507 do 1515.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni.

1516

Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali ne, toda nadalje nepredelani

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni in

| — | so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513.

1517

Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in

| — | so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513.

Poglavje 16

Izdelki iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

Izdelava:

| — | iz živali iz poglavja 1 in/ali |
| --- | --- |

—

iz živali iz poglavja 1 in/ali

| — | pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 17

Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

ex 1701

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter kemično čista saharoza v trdnem stanju, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel:

| — | kemično čista maltoza in fruktoza, |
| --- | --- |

—

kemično čista maltoza in fruktoza,

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1702.

| — | drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila, |
| --- | --- |

—

drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila,

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo. |
| --- | --- |

—

drugo.

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že materiali s poreklom.

ex 1703

Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafinaciji sladkorja, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1704

Sladkorni proizvodi (vključno bela čokolada), ki ne vsebujejo kakava

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 18

Kakav in kakavovi proizvodi

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1901

Sladni ekstrakt; prehrambeni proizvodi iz moke, drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; prehrambeni proizvodi iz blaga iz tarifnih številk 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

| — | ekstrakt slada, |
| --- | --- |

—

ekstrakt slada,

Izdelava iz žit iz poglavja 10.

| — | drugo. |
| --- | --- |

—

drugo.

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen:

| — | ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev,

Izdelava, pri kateri so vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni.

| — | ki vsebujejo več kot 20 mas. % mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev. |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo več kot 20 mas. % mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev.

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni, in |
| --- | --- |

—

so vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni, in

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni.

1903

Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, kroglic, mrvic ali podobnih oblikah

Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz krompirjevega škroba iz tar. št. 1108

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih proizvodov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1806, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1806,

| — | pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“ ter koruze vrste Zea indurata in izdelkov iz njih) v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“ ter koruze vrste Zea indurata in izdelkov iz njih) v celoti pridobljeni in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1905

Kruh, pecivo, keksi in drugi pekovski proizvodi, ki vsebujejo kakav ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki

Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz poglavja 11.

ex poglavje 20

Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen:

Izdelava, pri kateri so vse uporabljeno sadje, oreški ali vrtnine v celoti pridobljeni.

ex 2001

Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

ex 2004 in ex 2005

Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

2006

Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

2007

Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2008

| — | Oreški, brez dodanega sladkorja ali alkohola |
| --- | --- |

—

Oreški, brez dodanega sladkorja ali alkohola

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih oreškov in oljnih semen s poreklom iz tar. št. 0801, 0802 in 1202 do 1207 presega 60 % cene izdelka franko tovarna.

| — | arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza |
| --- | --- |

—

arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

| — | drugo, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni |
| --- | --- |

—

drugo, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

2009

Sadni sokovi (vključno grozdni mošt) in zelenjavni sokovi, nefermentirani, in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 21

Razna živila; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

2101

Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh proizvodov ali na osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti pridobljena. |
| --- | --- |

—

pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti pridobljena.

2103

Pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice začimb in dišavne mešanice; gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica:

| — | Pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice začimb in dišavne mešanice |
| --- | --- |

—

Pripravki za omake in pripravljene omake; mešanice začimb in dišavne mešanice

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica.

| — | Gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica |
| --- | --- |

—

Gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke.

ex 2104

Juhe in mesne juhe in pripravki za te juhe

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen pripravljenih ali konzerviranih vrtnin iz tarifnih številk 2002 do 2005.

2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 22

Pijače, alkoholne tekočine in kis; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka in

| — | pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni.

2202

Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna in

| — | pri kateri so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) že izdelki s poreklom. |
| --- | --- |

—

pri kateri so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) že izdelki s poreklom.

2207

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz tar. št. 2207 ali 2208, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz tar. št. 2207 ali 2208, in

| — | pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi arak do višine 5 vol. %. |
| --- | --- |

—

pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi arak do višine 5 vol. %.

2208

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz tar. št. 2207 ali 2208, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz tar. št. 2207 ali 2208, in

| — | pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi arak do višine 5 vol. %. |
| --- | --- |

—

pri kateri je vse uporabljeno grozdje v celoti pridobljeno ali so vsi uporabljeni materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeni, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi arak do višine 5 vol. %.

ex poglavje 23

Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka.

ex 2301

Kitov zdrob; moka, zdrob in peleti iz rib, rakov, mehkužcev in drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za človeško prehrano

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 že v celoti pridobljeni.

ex 2303

Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin več kot 40 mas. %, računano na suh proizvod

Izdelava, pri kateri je vsa uporabljena koruza v celoti pridobljena.

ex 2306

Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja, ki vsebujejo več kot 3 mas. % oljčnega olja

Izdelava, pri kateri so vse uporabljene olive v celoti pridobljene.

2309

Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsa uporabljena žita, sladkor ali melase, meso ali mleko s poreklom, in |
| --- | --- |

—

so vsa uporabljena žita, sladkor ali melase, meso ali mleko s poreklom, in

| — | so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 3 v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 3 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 24

Tobak in izdelani tobačni nadomestki; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 24 v celoti pridobljeni.

2402

Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov

Izdelava, pri kateri je vsaj 70 mas. % uporabljenega nepredelanega tobaka ali tobačnih odpadkov iz tar. št. 2401 s poreklom.

ex 2403

Tobak za kajenje

Izdelava, pri kateri je vsaj 70 mas. % uporabljenega nepredelanega tobaka ali tobačnih odpadkov iz tar. št. 2401 s poreklom.

PRILOGA III

VZOREC POTRDILA O GIBANJU BLAGA EUR.1 TER ZAHTEVKA ZA POTRDILO O GIBANJU BLAGA EUR.1

Navodila za tiskanje

| 1. | Vsak obrazec meri 210 × 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je do minus 5 mm oziroma plus 8 mm. Uporabljati je treba bel papir, oblikovan za pisanje, brez mehanskih ostankov lesa, z najmanjšo težo 25 g/m2. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem „guilloche“, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi opazno že na prvi pogled. |
| --- | --- |

1.

Vsak obrazec meri 210 × 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je do minus 5 mm oziroma plus 8 mm. Uporabljati je treba bel papir, oblikovan za pisanje, brez mehanskih ostankov lesa, z najmanjšo težo 25 g/m2. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem „guilloche“, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi opazno že na prvi pogled.

| 2. | Pristojni organi pogodbenic si lahko pridržijo pravico, da sami tiskajo obrazce ali pa jih dajo tiskati pooblaščenim tiskarjem. V slednjem primeru mora vsak obrazec vsebovati sklic na takšno pooblastilo. Na vsakem obrazcu morata biti navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogoča njegovo identifikacijo. Opremljen mora biti tudi z zaporedno številko, natisnjeno ali ne, ki omogoča njegovo identifikacijo. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi pogodbenic si lahko pridržijo pravico, da sami tiskajo obrazce ali pa jih dajo tiskati pooblaščenim tiskarjem. V slednjem primeru mora vsak obrazec vsebovati sklic na takšno pooblastilo. Na vsakem obrazcu morata biti navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogoča njegovo identifikacijo. Opremljen mora biti tudi z zaporedno številko, natisnjeno ali ne, ki omogoča njegovo identifikacijo.

Image

Image

OPOMBE

| 1. | Potrdila ne smejo vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, da se napačne navedbe prečrtajo in po potrebi dodajo pravilne. Vsako tako spremembo mora potrditi oseba, ki je potrdilo izpolnila, in overiti carinski organ države ali ozemlja izdaje. |
| --- | --- |

1.

Potrdila ne smejo vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, da se napačne navedbe prečrtajo in po potrebi dodajo pravilne. Vsako tako spremembo mora potrditi oseba, ki je potrdilo izpolnila, in overiti carinski organ države ali ozemlja izdaje.

| 2. | Izdelki, navedeni v potrdilu, si morajo slediti neprekinjeno in pred vsakim izdelkom mora biti zaporedna številka. Neposredno pod zadnjim izdelkom mora biti potegnjena vodoravna črta. Neuporabljeni prostor mora biti prečrtan tako, da je naknadno dodajanje podatkov onemogočeno. |
| --- | --- |

2.

Izdelki, navedeni v potrdilu, si morajo slediti neprekinjeno in pred vsakim izdelkom mora biti zaporedna številka. Neposredno pod zadnjim izdelkom mora biti potegnjena vodoravna črta. Neuporabljeni prostor mora biti prečrtan tako, da je naknadno dodajanje podatkov onemogočeno.

| 3. | Blago mora biti poimenovano v skladu s trgovinskimi običaji tako natančno, da se lahko identificira. |
| --- | --- |

3.

Blago mora biti poimenovano v skladu s trgovinskimi običaji tako natančno, da se lahko identificira.

Image

IZJAVA IZVOZNIKA

Podpisani izvoznik blaga, poimenovanega na prednji strani,

| IZJAVLJAM, | da to blago izpolnjuje zahtevane pogoje za izdajo priloženega potrdila; |
| --- | --- |
| NAVAJAM | okoliščine, na podlagi katerih to blago izpolnjuje zahtevane pogoje:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| PRILAGAM | naslednje dokazilne listine (1):
  ...
  ...
  ...
  ... |
| SE ZAVEZUJEM, | da bom na zahtevo pristojnih organov predložil vsa dodatna dokazila, ki jih ti štejejo kot potrebna za izdajo priloženega potrdila, kot tudi pristajam, če je to potrebno, na kakršen koli pregled mojega knjigovodstva in okoliščin izdelave omenjenega blaga s strani pristojnih organov; |
| PROSIM | za izdajo priloženega potrdila za to blago. |

IZJAVLJAM,

da to blago izpolnjuje zahtevane pogoje za izdajo priloženega potrdila;

NAVAJAM

okoliščine, na podlagi katerih to blago izpolnjuje zahtevane pogoje:

...

...

...

...

PRILAGAM

naslednje dokazilne listine (1):

...

...

...

...

SE ZAVEZUJEM,

da bom na zahtevo pristojnih organov predložil vsa dodatna dokazila, ki jih ti štejejo kot potrebna za izdajo priloženega potrdila, kot tudi pristajam, če je to potrebno, na kakršen koli pregled mojega knjigovodstva in okoliščin izdelave omenjenega blaga s strani pristojnih organov;

PROSIM

za izdajo priloženega potrdila za to blago.

| V ..., | dne ... |
| --- | --- |
| ...
  (Podpis) |

V ...,

dne ...

...

(Podpis)

---

(1)  Na primer: uvozne listine, potrdila o gibanju blaga, računi, izjave proizvajalca itd., ki se nanašajo na v izdelavi uporabljene izdelke ali na v enakem stanju ponovno izvoženo blago.

PRILOGA IV

BESEDILO IZJAVE O POREKLU

Izjava o poreklu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba ponovno navajati.

Bolgarska različica

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Španska različica

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Češka različica

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Danska različica

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Nemška različica

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estonska različica

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Grška različica

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Angleška različica

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Francoska različica

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Hrvaška različica

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italijanska različica

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Latvijska različica

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litovska različica

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Madžarska različica

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Malteška različica

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Nizozemska različica

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poljska različica

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalska različica

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Romunska različica

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovenska različica

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovaška različica

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Finska različica

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Švedska različica

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Katalonska različica

L'exportador dels productes determinats en el present document (Autorització duanera no ... (1)) declara que, llevat que s'indiqui el contrari, aquests productes tenen l'origen preferencial ... (2)

... (3).

(Kraj in datum)

... (4).

(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki podpiše izjavo)

---

(1)  Kadar izjavo o poreklu sestavi pooblaščeni izvoznik, mora biti na tem mestu vpisana številka dovoljenja pooblaščenega izvoznika. Kadar izjave o poreklu ne sestavi pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo ali pa se pusti prazen prostor.

(2)  Navedba porekla izdelkov. Kadar se izjava o poreklu delno ali v celoti nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, jih mora izvoznik jasno označiti z oznako „CM“ v dokumentu, na katerem se daje izjava.

(3)  Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije že v samem dokumentu.

(4)  Kadar se ne zahteva podpis izvoznika, tudi ni potrebna navedba imena podpisnika.

SKUPNA IZJAVA O REPUBLIKI SAN MARINO

| 1. | Andora sprejema izdelke s poreklom iz Republike San Marino kot izdelke s poreklom iz Evropske unije v smislu Sporazuma. |
| --- | --- |

1.

Andora sprejema izdelke s poreklom iz Republike San Marino kot izdelke s poreklom iz Evropske unije v smislu Sporazuma.

| 2. | Dodatek o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se smiselno uporablja za opredelitev statusa porekla izdelkov iz odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Dodatek o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se smiselno uporablja za opredelitev statusa porekla izdelkov iz odstavka 1.

SKUPNA IZJAVA O PREGLEDU PRAVIL O POREKLU IZ DODATKA O OPREDELITVI POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ IN NAČINIH UPRAVNEGA SODELOVANJA

| 1. | Pogodbenici se strinjata, da bosta na zahtevo ene od njiju pregledali pravila o poreklu iz Dodatka o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter preučili potrebne spremembe. Pri takem preučevanju pogodbenici upoštevata razvoj tehnologij, proizvodne postopke, nihanje cen in vse druge dejavnike, ki bi lahko upravičevali spremembe pravil. |
| --- | --- |

1.

Pogodbenici se strinjata, da bosta na zahtevo ene od njiju pregledali pravila o poreklu iz Dodatka o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter preučili potrebne spremembe. Pri takem preučevanju pogodbenici upoštevata razvoj tehnologij, proizvodne postopke, nihanje cen in vse druge dejavnike, ki bi lahko upravičevali spremembe pravil.

| 2. | Priloga II k Dodatku o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se bo prilagajala v skladu z rednimi spremembami harmoniziranega sistema. |
| --- | --- |

2.

Priloga II k Dodatku o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se bo prilagajala v skladu z rednimi spremembami harmoniziranega sistema.

---