# Europos Sąjungos C 24/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 24 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. sausio 22d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 24

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. sausio 22d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2012–2013 m. SESIJA2013 m. vasario 4–7 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 120 E, 2013 4 26 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2012–2013 m. SESIJA2013 m. vasario 4–7 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 120 E, 2013 4 26 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 120 E, 2013 4 26 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. vasario 5 d., antradienis |
| 2016/C 24/01 | 2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (2012/2134(INI)) | 2 |
| | 2013 m. vasario 6 d., trečiadienis |
| 2016/C 24/02 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (2012/2922(RSP)) | 8 |
| 2016/C 24/03 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje (2012/2258(INI)) | 11 |
| 2016/C 24/04 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strateginių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (2012/2838(RSP)) | 19 |
| 2016/C 24/05 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (2013/2003(BUD)) | 24 |
| 2016/C 24/06 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas (2012/2098(INI)) | 28 |
| 2016/C 24/07 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis (2012/2097(INI)) | 33 |
| | 2013 m. vasario 7 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 24/08 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. metinė augimo apžvalga (2012/2256(INI)) | 49 |
| 2016/C 24/09 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje (2012/2257(INI)) | 55 |
| 2016/C 24/10 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (2012/2260(INL)) | 75 |
| 2016/C 24/11 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 22-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos (2013/2533(RSP)) | 89 |
| 2016/C 24/12 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Teisėjų mokymas. Teismo koordinatoriai (2012/2864(RSP)) | 97 |
| 2016/C 24/13 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko 2011 m. metinės ataskaitos (2012/2286(INI)) | 100 |
| 2016/C 24/14 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laoso. Sombatho Somphone'o atvejis (2013/2535(RSP)) | 106 |
| 2016/C 24/15 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės žmogaus teisių aktyvistų kalinimo (2013/2536(RSP)) | 108 |
| 2016/C 24/16 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarųjų išpuolių Pakistane prieš pagalbą teikiančius medicinos darbuotojus (2013/2537(RSP)) | 111 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. vasario 5 d., antradienis

2016/C 24/01

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (2012/2134(INI))

2

2013 m. vasario 6 d., trečiadienis

2016/C 24/02

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (2012/2922(RSP))

8

2016/C 24/03

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje (2012/2258(INI))

11

2016/C 24/04

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strateginių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (2012/2838(RSP))

19

2016/C 24/05

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (2013/2003(BUD))

24

2016/C 24/06

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas (2012/2098(INI))

28

2016/C 24/07

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis (2012/2097(INI))

33

2013 m. vasario 7 d., ketvirtadienis

2016/C 24/08

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. metinė augimo apžvalga (2012/2256(INI))

49

2016/C 24/09

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje (2012/2257(INI))

55

2016/C 24/10

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (2012/2260(INL))

75

2016/C 24/11

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 22-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos (2013/2533(RSP))

89

2016/C 24/12

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Teisėjų mokymas. Teismo koordinatoriai (2012/2864(RSP))

97

2016/C 24/13

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko 2011 m. metinės ataskaitos (2012/2286(INI))

100

2016/C 24/14

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laoso. Sombatho Somphone'o atvejis (2013/2535(RSP))

106

2016/C 24/15

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės žmogaus teisių aktyvistų kalinimo (2013/2536(RSP))

108

2016/C 24/16

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarųjų išpuolių Pakistane prieš pagalbą teikiančius medicinos darbuotojus (2013/2537(RSP))

111

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2013 m. vasario 5 d., antradienis |
| 2016/C 24/17 | P7_TA(2013)0034Specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ***I2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006 | 115 |
| 2016/C 24/18 | P7_TA(2013)0035Specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ***I2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 | 116 |
| | 2013 m. vasario 6 d., trečiadienis |
| 2016/C 24/19 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/20 | 2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/21 | P7_TA(2013)0039Priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas, skaidrumas ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, susijusią su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (
  1
  ) | 119 |
| 2016/C 24/22 | P7_TA(2013)0040Bendra žuvininkystės politika ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 768/2005 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB | 134 |
| 2016/C 24/23 | P7_TA(2013)0041Variklinių transporto priemonių garso lygis ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl variklinių transporto priemonių garso lygio (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl variklinių transporto priemonių garso lygio (
  1
  ) | 195 |
| 2016/C 24/24 | P7_TA(2013)0042Europos pabėgėlių fondas, Europos grąžinimo fondas ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2007/EB, Sprendimas Nr. 575/2007/EB ir Tarybos sprendimas 2007/435/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Europos pabėgėlių fondo, Europos grąžinimo fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai normą, kiek tai susiję su tam tikromis finansų valdymo nuostatomis, taikytinomis valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB ir Tarybos sprendimas 2007/435/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Europos pabėgėlių fondo, Europos grąžinimo fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai normą, kiek tai susiję su tam tikromis finansų valdymo nuostatomis, taikytinomis tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai | 265 |
| 2016/C 24/25 | P7_TA(2013)0043Išorės sienų fondas ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai | 266 |
| 2016/C 24/26 | P7_TA(2013)0044Žuvininkystės išteklių apsauga taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1434/98, nustatantis sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams | 267 |
| | 2013 m. vasario 7 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 24/27 | 2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS)) | 269 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. vasario 5 d., antradienis

2016/C 24/17

P7_TA(2013)0034Specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ***I2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006

115

2016/C 24/18

P7_TA(2013)0035Specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ***I2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006

116

2013 m. vasario 6 d., trečiadienis

2016/C 24/19

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

118

2016/C 24/20

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

118

2016/C 24/21

P7_TA(2013)0039Priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas, skaidrumas ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, susijusią su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (
  1
  )

1

119

2016/C 24/22

P7_TA(2013)0040Bendra žuvininkystės politika ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 768/2005 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB

134

2016/C 24/23

P7_TA(2013)0041Variklinių transporto priemonių garso lygis ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl variklinių transporto priemonių garso lygio (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl variklinių transporto priemonių garso lygio (
  1
  )

1

195

2016/C 24/24

P7_TA(2013)0042Europos pabėgėlių fondas, Europos grąžinimo fondas ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2007/EB, Sprendimas Nr. 575/2007/EB ir Tarybos sprendimas 2007/435/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Europos pabėgėlių fondo, Europos grąžinimo fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai normą, kiek tai susiję su tam tikromis finansų valdymo nuostatomis, taikytinomis valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB ir Tarybos sprendimas 2007/435/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Europos pabėgėlių fondo, Europos grąžinimo fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai normą, kiek tai susiję su tam tikromis finansų valdymo nuostatomis, taikytinomis tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai

265

2016/C 24/25

P7_TA(2013)0043Išorės sienų fondas ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai

266

2016/C 24/26

P7_TA(2013)0044Žuvininkystės išteklių apsauga taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti ***I2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1434/98, nustatantis sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams

267

2013 m. vasario 7 d., ketvirtadienis

2016/C 24/27

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

269

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

22.1.2016

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2012–2013 m. SESIJA

2013 m. vasario 4–7 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 120 E, 2013 4 26.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. vasario 5 d., antradienis

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/2

---

P7_TA(2013)0036

MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimas

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (2012/2134(INI))

(2016/C 024/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planas“ (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planas“ (COM(2011)0870),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strategija Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strategija Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Mažosioms ir vidutinėms įmonėms tenkančios reglamentavimo naštos mažinimas. ES reglamentavimo sistemos pritaikymas labai mažų įmonių poreikiams“ (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Mažosioms ir vidutinėms įmonėms tenkančios reglamentavimo naštos mažinimas. ES reglamentavimo sistemos pritaikymas labai mažų įmonių poreikiams“ (COM(2011)0803),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą COSME (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą COSME (COM(2011)0834),

| — | atsižvelgdamas į Europos iniciatyvą „Small Business Act“ (COM(2008)0394), kuria pripažįstamas itin svarbus MVĮ vaidmuo ES ekonomikoje, siekiama jį stiprinti bei skatinti šių įmonių augimą ir jų galimybes kurti darbo vietas, sumažinant problemas, kurios, kaip manoma, trukdo MVĮ plėstis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos iniciatyvą „Small Business Act“ (COM(2008)0394), kuria pripažįstamas itin svarbus MVĮ vaidmuo ES ekonomikoje, siekiama jį stiprinti bei skatinti šių įmonių augimą ir jų galimybes kurti darbo vietas, sumažinant problemas, kurios, kaip manoma, trukdo MVĮ plėstis,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078) ir į Parlamento 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078) ir į Parlamento 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos rizikos kapitalo fondų (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos rizikos kapitalo fondų (COM(2011)0860),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio verslumo fondų (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio verslumo fondų (COM(2011)0862),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Komisijos ir Europos Centrinio Banko MVĮ galimybių gauti finansavimą tyrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Komisijos ir Europos Centrinio Banko MVĮ galimybių gauti finansavimą tyrimą,

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 2/2012 dėl iš Europos regioninės plėtros fondo bendrai finansuojamų MVĮ skirtų finansinių priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 2/2012 dėl iš Europos regioninės plėtros fondo bendrai finansuojamų MVĮ skirtų finansinių priemonių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0001/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0001/2013),

| A. | kadangi netinkamas finansų sektoriaus reglamentavimas kartu su rimtais plataus masto finansų, ekonomikos ir skolos krizės padariniais gali nulemti tai, kad MVĮ bus dar sunkiau gauti finansavimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi netinkamas finansų sektoriaus reglamentavimas kartu su rimtais plataus masto finansų, ekonomikos ir skolos krizės padariniais gali nulemti tai, kad MVĮ bus dar sunkiau gauti finansavimą;

| B. | kadangi būtina kurti ir plėtoti reikiamas priemones ir sudaryti tinkamas sąlygas, leisiančias Sąjungai didinti ekonomikos augimą euro zonoje ir visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi būtina kurti ir plėtoti reikiamas priemones ir sudaryti tinkamas sąlygas, leisiančias Sąjungai didinti ekonomikos augimą euro zonoje ir visoje Sąjungoje;

| C. | kadangi bankų paskolos – pagrindinis MVĮ finansavimo šaltinis Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi bankų paskolos – pagrindinis MVĮ finansavimo šaltinis Europos Sąjungoje;

| D. | kadangi remiantis ECB duomenimis, MVĮ palūkanų normos smarkiai skiriasi valstybėse narėse ir egzistuoja galimybių naudotis likvidumu, disbalansas, kai tam tikrose šalyse atmetama didelė dalis paraiškų, susijusių su skolinimu verslo projektams; |
| --- | --- |

D.

kadangi remiantis ECB duomenimis, MVĮ palūkanų normos smarkiai skiriasi valstybėse narėse ir egzistuoja galimybių naudotis likvidumu, disbalansas, kai tam tikrose šalyse atmetama didelė dalis paraiškų, susijusių su skolinimu verslo projektams;

| E. | kadangi MVĮ sudaro daugiau nei 98 proc. ES įmonių ir užtikrina virš 67 proc. Sąjungos darbo vietų; kadangi jos yra Europos Sąjungos ekonomikos ramstis ir svarbi 27 valstybių narių ilgalaikio ekonomikos augimo ir tvarių darbo vietų kūrimo galimybių varomoji jėga; |
| --- | --- |

E.

kadangi MVĮ sudaro daugiau nei 98 proc. ES įmonių ir užtikrina virš 67 proc. Sąjungos darbo vietų; kadangi jos yra Europos Sąjungos ekonomikos ramstis ir svarbi 27 valstybių narių ilgalaikio ekonomikos augimo ir tvarių darbo vietų kūrimo galimybių varomoji jėga;

| F. | kadangi 2002–2010 m. 85 proc. visų naujų darbo vietų ES buvo sukurtos MVĮ, visų pirma naujose įmonėse; kadangi 32,5 mln. ES piliečių dirba savarankiškai; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2002–2010 m. 85 proc. visų naujų darbo vietų ES buvo sukurtos MVĮ, visų pirma naujose įmonėse; kadangi 32,5 mln. ES piliečių dirba savarankiškai;

| G. | kadangi esama įvairių MVĮ ir visų jų poreikiai skirtingi; |
| --- | --- |

G.

kadangi esama įvairių MVĮ ir visų jų poreikiai skirtingi;

| H. | kadangi MVĮ ir verslumo palaikymo veikla reglamentuojama Smulkiojo verslo aktu, kurį valstybės narės kartu su Europos Komisija įsipareigojo įgyvendinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi MVĮ ir verslumo palaikymo veikla reglamentuojama Smulkiojo verslo aktu, kurį valstybės narės kartu su Europos Komisija įsipareigojo įgyvendinti;

Bendrieji klausimai

| 1. | teigiamai vertina Komisijos veiksmų planą ir jame išdėstytų su MVĮ susijusių pasiūlymų ir rekomendacijų įvairovę; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos veiksmų planą ir jame išdėstytų su MVĮ susijusių pasiūlymų ir rekomendacijų įvairovę;

| 2. | sutinka su Komisija, kad Europos ekonomikos sėkmė, pirmavimas ir sanglauda daugiausia priklauso nuo tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo, grindžiamo MVĮ, įsipareigojusių teikti kokybiškas prekes ir paslaugas, veikla; pabrėžia įvairių įmonių ekonomikos augimo skatinimo svarbą; pabrėžia, kad MVĮ yra platesnės įmonių „ekosistemos“ dalis; pažymi, kad šioje „ekosistemoje“ taip pat reikia užtikrinti, kad toks pat dėmesys būtų skiriamas labai mažų įmonių ir individualių įmonių galimybėms gauti finansavimą didinti; pažymi, kad didesnės įmonės dažnai pasikliauja plačiais mažesnių MVĮ tinklais; |
| --- | --- |

2.

sutinka su Komisija, kad Europos ekonomikos sėkmė, pirmavimas ir sanglauda daugiausia priklauso nuo tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo, grindžiamo MVĮ, įsipareigojusių teikti kokybiškas prekes ir paslaugas, veikla; pabrėžia įvairių įmonių ekonomikos augimo skatinimo svarbą; pabrėžia, kad MVĮ yra platesnės įmonių „ekosistemos“ dalis; pažymi, kad šioje „ekosistemoje“ taip pat reikia užtikrinti, kad toks pat dėmesys būtų skiriamas labai mažų įmonių ir individualių įmonių galimybėms gauti finansavimą didinti; pažymi, kad didesnės įmonės dažnai pasikliauja plačiais mažesnių MVĮ tinklais;

| 3. | pabrėžia, kad dėl sunkinančio krizės poveikio daugelis MVĮ susiduria su sunkumais gaunant finansavimą ir kad MVĮ turi laikytis naujų ir kartais griežtesnių reglamentavimo kriterijų negu anksčiau; pabrėžia, kad banko įstaigos, kurios per krizę gavo valstybės pagalbą ir tokias sąlygines subsidijų priemones kaip valstybės garantijos ir centrinių bankų bei Europos Centrinio Banko likvidumo parama, turėtų laikytis tikslų, susijusių su MVĮ finansavimo dydžiu ir sąlygomis; ragina Komisiją toliau stengtis nacionaliniu lygmeniu skatinti įgyvendinti principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, siekiant supaprastinti MVĮ reglamentavimo ir administracinę aplinką, |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad dėl sunkinančio krizės poveikio daugelis MVĮ susiduria su sunkumais gaunant finansavimą ir kad MVĮ turi laikytis naujų ir kartais griežtesnių reglamentavimo kriterijų negu anksčiau; pabrėžia, kad banko įstaigos, kurios per krizę gavo valstybės pagalbą ir tokias sąlygines subsidijų priemones kaip valstybės garantijos ir centrinių bankų bei Europos Centrinio Banko likvidumo parama, turėtų laikytis tikslų, susijusių su MVĮ finansavimo dydžiu ir sąlygomis; ragina Komisiją toliau stengtis nacionaliniu lygmeniu skatinti įgyvendinti principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, siekiant supaprastinti MVĮ reglamentavimo ir administracinę aplinką,

| 4. | pabrėžia, kad supaprastinnant MVĮ reglamentavimo ir administracinę aplinką, turi būti taip pat užtikrinama reikiama darbuotojų socialinės apsaugos ir sveikatos bei saugos darbe apsauga; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti galimą diskriminavimo problemą, kai bando gauti finansavimą MVĮ, vadovaujamos blogesnėje padėtyje esančių asmenų arba socialinių grupių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad supaprastinnant MVĮ reglamentavimo ir administracinę aplinką, turi būti taip pat užtikrinama reikiama darbuotojų socialinės apsaugos ir sveikatos bei saugos darbe apsauga; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti galimą diskriminavimo problemą, kai bando gauti finansavimą MVĮ, vadovaujamos blogesnėje padėtyje esančių asmenų arba socialinių grupių;

| 5. | pažymi, kad pastaraisiais metais buvo dedama daug pastangų siekiant sumažinti biurokratinę naštą; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad pastaraisiais metais buvo dedama daug pastangų siekiant sumažinti biurokratinę naštą;

| 6. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti vietos bankų sistemas; pabrėžia, kad bankų (nuo Europos lygmens iki vietos lygmens) atsakomybė ir funkcija –išmintingai investuoti į ekonomiką, konkrečiai – į MVĮ; pažymi, kad valstybėse narėse dėl nepalankių makroekonominių aplinkybių esama MVĮ skolinimosi sąnaudų ir finansavimo galimybių skirtumų, kurie gali sukelti neigiamą poveikį konkurencijai pasienio regionuose; pažymi, kad, nors MVĮ sunkumai siekiant gauti kreditą vis dar skiriasi valstybėse narėse, iš 2011 m. spalio mėn. ECB bankų apklausos dėl skolinimo sąlygų matyti bendras smarkus MVĮ teikiamų paskolų kredito standartinių reikalavimų griežtėjimas; be to, pripažįsta, kad ES yra nemaža mikrokreditų paklausa; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti vietos bankų sistemas; pabrėžia, kad bankų (nuo Europos lygmens iki vietos lygmens) atsakomybė ir funkcija –išmintingai investuoti į ekonomiką, konkrečiai – į MVĮ; pažymi, kad valstybėse narėse dėl nepalankių makroekonominių aplinkybių esama MVĮ skolinimosi sąnaudų ir finansavimo galimybių skirtumų, kurie gali sukelti neigiamą poveikį konkurencijai pasienio regionuose; pažymi, kad, nors MVĮ sunkumai siekiant gauti kreditą vis dar skiriasi valstybėse narėse, iš 2011 m. spalio mėn. ECB bankų apklausos dėl skolinimo sąlygų matyti bendras smarkus MVĮ teikiamų paskolų kredito standartinių reikalavimų griežtėjimas; be to, pripažįsta, kad ES yra nemaža mikrokreditų paklausa;

| 7. | pakartoja, kad peržiūrėtos viešųjų pirkimų ir koncesijos sutarties taisyklės neturėtų trukdyti MVĮ ir labai mažoms įmonėms prieiti prie viešųjų pirkimų rinkos; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad peržiūrėtos viešųjų pirkimų ir koncesijos sutarties taisyklės neturėtų trukdyti MVĮ ir labai mažoms įmonėms prieiti prie viešųjų pirkimų rinkos;

| 8. | primena, kad pagrindinis MVĮ šaltinis Europoje – bankų sektorius; mano, kad dėl bankų sektoriaus nenuoseklumo ir tolesnių didelių paskolų palūkanų normų bei siūlomų kreditų skirtumų reikalingas diferencijuotas požiūris į MVĮ galimybių gauti finansavimą didinimą, atsižvelgiant į aplinkybes konkrečiose valstybėse; |
| --- | --- |

8.

primena, kad pagrindinis MVĮ šaltinis Europoje – bankų sektorius; mano, kad dėl bankų sektoriaus nenuoseklumo ir tolesnių didelių paskolų palūkanų normų bei siūlomų kreditų skirtumų reikalingas diferencijuotas požiūris į MVĮ galimybių gauti finansavimą didinimą, atsižvelgiant į aplinkybes konkrečiose valstybėse;

Mažųjų ir vidutinių įmonių įvairovė

| 9. | primena Komisijai, kad MVĮ visoje Europoje labai skirtingos (tai – ir tradiciniai šeimos verslo subjektai, ir greitai augančios įmonės, aukštų technologijų įmonės, labai mažos įmonės, socialinės įmonės ar naujai įsteigtos įmonės), todėl joms turi būti taikomi skirtingi metodai; |
| --- | --- |

9.

primena Komisijai, kad MVĮ visoje Europoje labai skirtingos (tai – ir tradiciniai šeimos verslo subjektai, ir greitai augančios įmonės, aukštų technologijų įmonės, labai mažos įmonės, socialinės įmonės ar naujai įsteigtos įmonės), todėl joms turi būti taikomi skirtingi metodai;

| 10. | pažymi, kad dabartiniu laikotarpiu, kai tinkami rizikos kapitalo šaltiniai nepakankamai prieinami, ypač ankstyvaisiais etapais, ir tai ir toliau išlieka vienu didžiausių į augimą orientuotų įmonių kūrimo ir vystymo suvaržymų, Komisijos veiksmų plane daug dėmesio skiriama rizikos kapitalui, kaip galimam augimo finansavimo būdui; vis dėlto pabrėžia, kad toks finansavimas tinkamas tik nedaugeliui MVĮ ir kad bankų paskolos – vis dar pagrindinis finansavimo šaltinis; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad dabartiniu laikotarpiu, kai tinkami rizikos kapitalo šaltiniai nepakankamai prieinami, ypač ankstyvaisiais etapais, ir tai ir toliau išlieka vienu didžiausių į augimą orientuotų įmonių kūrimo ir vystymo suvaržymų, Komisijos veiksmų plane daug dėmesio skiriama rizikos kapitalui, kaip galimam augimo finansavimo būdui; vis dėlto pabrėžia, kad toks finansavimas tinkamas tik nedaugeliui MVĮ ir kad bankų paskolos – vis dar pagrindinis finansavimo šaltinis;

| 11. | pabrėžia, kad nėra vieno visiems tinkamo finansavimo būdo, ir ragina Komisiją padėti parengti įvairias specialiai pritaikytas programas, priemones ir iniciatyvas tiek nuosavybės srityje (pvz., neformalūs investuotojai, masinis finansavimas (angl. crowd funding) ir daugiašalės prekybos sistemos), kvazinuosavo kapitalo (pvz., tarpinio, vad. „mezonino“ finansavimo) tiek skolos priemonių srityje (pvz., smulkiesiems investuotojams tinkamos įmonių obligacijos, garantijų priemonės ir platformos) ir bankų ir kitų subjektų, susijusių su MVĮ finansavimu (apskaitos specialistų, įmonių ar MVĮ asociacijų ar prekybos rūmų), partnerysčių srityje, kad būtų teikiama pagalba įmonėms jų steigimo, augimo ir perdavimo etapais, atsižvelgiant į jų dydį, apyvartą ir finansavimo poreikius; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad nėra vieno visiems tinkamo finansavimo būdo, ir ragina Komisiją padėti parengti įvairias specialiai pritaikytas programas, priemones ir iniciatyvas tiek nuosavybės srityje (pvz., neformalūs investuotojai, masinis finansavimas (angl. crowd funding) ir daugiašalės prekybos sistemos), kvazinuosavo kapitalo (pvz., tarpinio, vad. „mezonino“ finansavimo) tiek skolos priemonių srityje (pvz., smulkiesiems investuotojams tinkamos įmonių obligacijos, garantijų priemonės ir platformos) ir bankų ir kitų subjektų, susijusių su MVĮ finansavimu (apskaitos specialistų, įmonių ar MVĮ asociacijų ar prekybos rūmų), partnerysčių srityje, kad būtų teikiama pagalba įmonėms jų steigimo, augimo ir perdavimo etapais, atsižvelgiant į jų dydį, apyvartą ir finansavimo poreikius;

| 12. | pabrėžia, kad Komisija turėtų atkreipti dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti akcijų birža tiek MVĮ tiek investuotojams suteikiant geresnes galimybes likvidumui užtikrini įvairiais etapais; primena, kad jau sukurtos akcijų biržos, konkrečiai skirtos MVĮ ir kad jos skirtos konkretiems rinkos ir finansavimo reikalavimams patenkinti; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad Komisija turėtų atkreipti dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti akcijų birža tiek MVĮ tiek investuotojams suteikiant geresnes galimybes likvidumui užtikrini įvairiais etapais; primena, kad jau sukurtos akcijų biržos, konkrečiai skirtos MVĮ ir kad jos skirtos konkretiems rinkos ir finansavimo reikalavimams patenkinti;

MVĮ pažeidžiamumas

| 13. | prašo Komisijos, kad naujiems reglamentams, kurie svarbūs MVĮ, būtų taikomas bendras visa apimantis poveikio vertinimas, įskaitant išsamų tyrimą, kuriuo būtų atsižvelgta į MVĮ poreikius ir sunkumus, su kuriais jos susiduria; |
| --- | --- |

13.

prašo Komisijos, kad naujiems reglamentams, kurie svarbūs MVĮ, būtų taikomas bendras visa apimantis poveikio vertinimas, įskaitant išsamų tyrimą, kuriuo būtų atsižvelgta į MVĮ poreikius ir sunkumus, su kuriais jos susiduria;

| 14. | pabrėžia, kad MVĮ dažnai būna ilgos išmokėjimų grandinės gale, taigi būtent joms labiausiai kenkia pavėluoti mokėjimai ir trumpi mokėjimo laikotarpiai; todėl teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą aktyviai raginti valstybes nares sparčiau įgyvendinti Pavėluotų mokėjimų direktyvą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad MVĮ dažnai būna ilgos išmokėjimų grandinės gale, taigi būtent joms labiausiai kenkia pavėluoti mokėjimai ir trumpi mokėjimo laikotarpiai; todėl teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą aktyviai raginti valstybes nares sparčiau įgyvendinti Pavėluotų mokėjimų direktyvą;

| 15. | pabrėžia, kad iš Komisijos tyrimo matyti, kad MVĮ norint gauti finansavimą, kurti naujoves, konkuruoti ir plėstis, svarbūs veiksniai yra ne tik galimybė gauti finansavimą, bet ir galimybė rasti reikiamos kvalifikacijos, įskaitant valdymo įgūdžius, finansų ir apskaitos žinias, darbuotojų; mano, kad kartu su naujomis ES finansinėmis priemonėmis turėtų būti teikiama tinkamo mokymo politika, ugdomojo vadovavimo schemos ir teikiamos žiniomis pagrįstos verslo paslaugos; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad iš Komisijos tyrimo matyti, kad MVĮ norint gauti finansavimą, kurti naujoves, konkuruoti ir plėstis, svarbūs veiksniai yra ne tik galimybė gauti finansavimą, bet ir galimybė rasti reikiamos kvalifikacijos, įskaitant valdymo įgūdžius, finansų ir apskaitos žinias, darbuotojų; mano, kad kartu su naujomis ES finansinėmis priemonėmis turėtų būti teikiama tinkamo mokymo politika, ugdomojo vadovavimo schemos ir teikiamos žiniomis pagrįstos verslo paslaugos;

| 16. | mano, kad reikia remti MVĮ vietos lygmeniu, kad būtų kuriamos politikos kryptys verslumui skatinti, MVĮ padėčiai gerinti jų veikimo laikotarpiu ir padėti joms patekti į naujas rinkas; mano, kad gerosios patirties pripažinimas ir keitimasis ja – pagrindiniai šios politikos elementai; |
| --- | --- |

16.

mano, kad reikia remti MVĮ vietos lygmeniu, kad būtų kuriamos politikos kryptys verslumui skatinti, MVĮ padėčiai gerinti jų veikimo laikotarpiu ir padėti joms patekti į naujas rinkas; mano, kad gerosios patirties pripažinimas ir keitimasis ja – pagrindiniai šios politikos elementai;

Verslo profesionalumo didinimas

| 17. | atkreipia dėmesį, kad verslininkų žinių apie finansų pagrindus trūkumas lemia ribotą verslo planų kokybę ir, atitinkamai kredito paraiškų sėkmę; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares paremti galimų verslininkų kvalifikacijos kėlimą ir remti bankų, prekybos rūmų, verslo asociacijų ir apskaitos specialistų partnerystes; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį, kad verslininkų žinių apie finansų pagrindus trūkumas lemia ribotą verslo planų kokybę ir, atitinkamai kredito paraiškų sėkmę; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares paremti galimų verslininkų kvalifikacijos kėlimą ir remti bankų, prekybos rūmų, verslo asociacijų ir apskaitos specialistų partnerystes;

| 18. | mano, kad moterų verslumas – neišnaudotas ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo šaltinis, kurį reikėtų skatinti ir stiprinti, ir kad reikėtų pašalinti visas kliūtis, su kuriomis darbo rinkoje susiduria moterys; |
| --- | --- |

18.

mano, kad moterų verslumas – neišnaudotas ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo šaltinis, kurį reikėtų skatinti ir stiprinti, ir kad reikėtų pašalinti visas kliūtis, su kuriomis darbo rinkoje susiduria moterys;

| 19. | mano, kad verslininkystės įgūdžių ugdymą ir programas apie rinkos, ekonomikos ir finansų sistemos veikimą, veiklą ir sąveiką reikėtų įtraukti į pagrindinio ugdymo sistemas; mano, kad gerai parengtas verslo planas yra pirmas žingsnis siekiant geresnių finansavimo galimybių ir verslo gyvybingumo; ragina Komisiją ir valstybes nares į savo švietimo programas nedelsiant įtraukti finansinį švietimą; šiuo atžvilgiu remia programą „Erasmus jauniems verslininkams“, sukurtą siekiant skatinti verslumo kultūrą ir plėtoti bendrąją rinką ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad verslininkystės įgūdžių ugdymą ir programas apie rinkos, ekonomikos ir finansų sistemos veikimą, veiklą ir sąveiką reikėtų įtraukti į pagrindinio ugdymo sistemas; mano, kad gerai parengtas verslo planas yra pirmas žingsnis siekiant geresnių finansavimo galimybių ir verslo gyvybingumo; ragina Komisiją ir valstybes nares į savo švietimo programas nedelsiant įtraukti finansinį švietimą; šiuo atžvilgiu remia programą „Erasmus jauniems verslininkams“, sukurtą siekiant skatinti verslumo kultūrą ir plėtoti bendrąją rinką ir konkurencingumą;

| 20. | mano, kad reikalinga speciali naujai įsteigtų įmonių ir finansinių priemonių strategija, kad būtų įgyvendinti novatoriški projektai ir skatinamas jaunų verslininkų kūrybingumas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikalinga speciali naujai įsteigtų įmonių ir finansinių priemonių strategija, kad būtų įgyvendinti novatoriški projektai ir skatinamas jaunų verslininkų kūrybingumas;

| 21. | pabrėžia, kad kai kurios valstybės narės jau turi verslininkų rengimo tobulinimo geriausios patirties; ragina Komisiją remti šios patirties pritaikymą kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad kai kurios valstybės narės jau turi verslininkų rengimo tobulinimo geriausios patirties; ragina Komisiją remti šios patirties pritaikymą kitose valstybėse narėse;

| 22. | pabrėžia, kad būtina nuolat skleisti supaprastintą informaciją verslininkams, galimiems verslininkams ir bankams apie mokymo iniciatyvas, ES finansavimą ir MVĮ skirtas programas nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kadangi jie turi pasinaudoti visomis turimomis galimybėmis ir priemonėmis; ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinėms MVĮ organizacijoms būtų tinkamai pranešta apie ES iniciatyvų ir politikos pasiūlymus; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad būtina nuolat skleisti supaprastintą informaciją verslininkams, galimiems verslininkams ir bankams apie mokymo iniciatyvas, ES finansavimą ir MVĮ skirtas programas nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kadangi jie turi pasinaudoti visomis turimomis galimybėmis ir priemonėmis; ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinėms MVĮ organizacijoms būtų tinkamai pranešta apie ES iniciatyvų ir politikos pasiūlymus;

| 23. | ragina EIB grupę bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis aktyviau informuoti MVĮ bendruomenę finansavimo modelius; |
| --- | --- |

23.

ragina EIB grupę bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis aktyviau informuoti MVĮ bendruomenę finansavimo modelius;

| 24. | pažymi, kad būtina parengti rekomendacijas bankrutavusiems verslininkams, atsižvelgiant į tai, kad 15 proc. įmonių užsidaro dėl bankroto; remia bankroto procedūrų paprastinimą ir trumpinimą siekiant suteikti antrąjį šansą atitinkamiems verslininkams, kadangi jiems gali geriau sektis pakartotinai pradėjus verslą; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad būtina parengti rekomendacijas bankrutavusiems verslininkams, atsižvelgiant į tai, kad 15 proc. įmonių užsidaro dėl bankroto; remia bankroto procedūrų paprastinimą ir trumpinimą siekiant suteikti antrąjį šansą atitinkamiems verslininkams, kadangi jiems gali geriau sektis pakartotinai pradėjus verslą;

Skaidrumas

| 25. | atkreipia dėmesį, kad paprastai kreditoriai geriau negu verslininkai nusimano apie kredito priemones ir kad verslininkai turėtų atvirai aptarti su kreditoriais savo verslo planą bei ilgalaikę strategiją; pabrėžia, kad dėl šios informacijos trūkumo kyla sunkumų aptariant kredito paraišką; pripažįsta, kad MVĮ yra poreikis gauti konkrečiai pritaikytas konsultacijas, susijusias su kredito galimybėmis; ragina Komisiją skatinti dalijimąsi geriausia patirtimi, susijusia su konkrečiais kreditorių ir verslininkų dialogo, bendradarbiavimo bei keitimosi informacija sprendimais; ragina Komisiją stiprinti verslininkų ir kreditorių dialogą ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį, kad paprastai kreditoriai geriau negu verslininkai nusimano apie kredito priemones ir kad verslininkai turėtų atvirai aptarti su kreditoriais savo verslo planą bei ilgalaikę strategiją; pabrėžia, kad dėl šios informacijos trūkumo kyla sunkumų aptariant kredito paraišką; pripažįsta, kad MVĮ yra poreikis gauti konkrečiai pritaikytas konsultacijas, susijusias su kredito galimybėmis; ragina Komisiją skatinti dalijimąsi geriausia patirtimi, susijusia su konkrečiais kreditorių ir verslininkų dialogo, bendradarbiavimo bei keitimosi informacija sprendimais; ragina Komisiją stiprinti verslininkų ir kreditorių dialogą ir bendradarbiavimą;

| 26. | kreditoriai turėtų nustatyti aiškius ir konkrečius skaidraus paraiškų dėl finansavimo teikimo kriterijus; pabrėžia, kad kreditorius, visiškai arba iš dalies atmesdamas kredito paraišką, turi verslininkui tinkamai ir konstruktyviai nurodyti atmetimo priežastis; ragina Komisiją nustatyti aiškias šio konstruktyvaus požiūrio į skaidrumą gaires; |
| --- | --- |

26.

kreditoriai turėtų nustatyti aiškius ir konkrečius skaidraus paraiškų dėl finansavimo teikimo kriterijus; pabrėžia, kad kreditorius, visiškai arba iš dalies atmesdamas kredito paraišką, turi verslininkui tinkamai ir konstruktyviai nurodyti atmetimo priežastis; ragina Komisiją nustatyti aiškias šio konstruktyvaus požiūrio į skaidrumą gaires;

| 27. | pažymi, kad, anksčiau grąžindamos kreditą, MVĮ turi sumokėti kreditoriui finansavimo nuostolius ir dažnai papildomą baudą, tad bendros sąnaudos tampa per didele našta; ragina Komisiją siūlyti visoms sutartims dėl MVĮ suteiktų kreditų pirmalaikio grąžinimo suteikti daugiau skaidrumo ir išnagrinėti galimybę nustatyti didžiausias leistinas tokios operacijos išlaidas; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad, anksčiau grąžindamos kreditą, MVĮ turi sumokėti kreditoriui finansavimo nuostolius ir dažnai papildomą baudą, tad bendros sąnaudos tampa per didele našta; ragina Komisiją siūlyti visoms sutartims dėl MVĮ suteiktų kreditų pirmalaikio grąžinimo suteikti daugiau skaidrumo ir išnagrinėti galimybę nustatyti didžiausias leistinas tokios operacijos išlaidas;

| 28. | pažymi, kad, siekiant gauti kredito įstaigų finansavimą MVĮ taikomi vis griežtesni reikalavimai, įskaitant asmenines garantijas; pažymi, kad didesnė palūkanų norma galėtų paskatinti kainomis nepagrįstų sąlygų, įskaitant asmenines garantijas; taigi mano, kad finansų sektoriui reglamentuoti reikalingi teisės aktai turi aiškiai apsaugoti ir skatinti veiksmingą skolinimą realiajai ekonomikai, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad, siekiant gauti kredito įstaigų finansavimą MVĮ taikomi vis griežtesni reikalavimai, įskaitant asmenines garantijas; pažymi, kad didesnė palūkanų norma galėtų paskatinti kainomis nepagrįstų sąlygų, įskaitant asmenines garantijas; taigi mano, kad finansų sektoriui reglamentuoti reikalingi teisės aktai turi aiškiai apsaugoti ir skatinti veiksmingą skolinimą realiajai ekonomikai, ypač MVĮ;

| 29. | ragina valstybes nares sumažinti MVĮ steigimosi ir visos veiklos trukmės administracinę naštą, atsižvelgiant į šalių skirtumus šioje srityje, kurie apsunkina bendrosios rinkos kūrimą; pabrėžia, kad svarbu sumažinti dienų, per kurias turi būti įsteigtas naujas verslas, skaičių; prašo Komisiją išnagrinėti geriausią patirtį, kurią būtų galima taikyti visose valstybėse narėse; ragina Komisiją įvertinti galimybę pradėti taikyti vienintelį vienoje bendroje Europos MVĮ duomenų bazėje esantį MVĮ identifikacinį numerį, pagal kurį būtų saugomi visi finansiniai duomenys ir kuris leistų MVĮ lengviau dalyvauti ES bei nacionalinėse programose ir gauti finansavimą; pažymi, kad taikant tokį MVĮ identifikacinį numerį reikia atsižvelgti į duomenų apsaugos principus; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares sumažinti MVĮ steigimosi ir visos veiklos trukmės administracinę naštą, atsižvelgiant į šalių skirtumus šioje srityje, kurie apsunkina bendrosios rinkos kūrimą; pabrėžia, kad svarbu sumažinti dienų, per kurias turi būti įsteigtas naujas verslas, skaičių; prašo Komisiją išnagrinėti geriausią patirtį, kurią būtų galima taikyti visose valstybėse narėse; ragina Komisiją įvertinti galimybę pradėti taikyti vienintelį vienoje bendroje Europos MVĮ duomenų bazėje esantį MVĮ identifikacinį numerį, pagal kurį būtų saugomi visi finansiniai duomenys ir kuris leistų MVĮ lengviau dalyvauti ES bei nacionalinėse programose ir gauti finansavimą; pažymi, kad taikant tokį MVĮ identifikacinį numerį reikia atsižvelgti į duomenų apsaugos principus;

| 30. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą skatinti taikyti kokybinį vertinimą, juo papildant standartinį kiekybinį MVĮ kreditingumo vertinimą; |
| --- | --- |

30.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą skatinti taikyti kokybinį vertinimą, juo papildant standartinį kiekybinį MVĮ kreditingumo vertinimą;

Nauji finansavimo būdai

| 31. | teigiamai vertina Komisijos parengtas naujas finansavimo programas, kuriomis atsižvelgiama į konkrečius MVĮ ypatumus; ragina Komisiją toliau plėtoti MVĮ specialiai pritaikytas ES finansavimo priemones; pabrėžia, kad reikėtų vengti finansavimo suskaidymo, o finansavimas gali būti veiksmingas tik tuomet, jeigu juo galima patenkinti didelę dalį atitinkamų MVĮ poreikių; |
| --- | --- |

31.

teigiamai vertina Komisijos parengtas naujas finansavimo programas, kuriomis atsižvelgiama į konkrečius MVĮ ypatumus; ragina Komisiją toliau plėtoti MVĮ specialiai pritaikytas ES finansavimo priemones; pabrėžia, kad reikėtų vengti finansavimo suskaidymo, o finansavimas gali būti veiksmingas tik tuomet, jeigu juo galima patenkinti didelę dalį atitinkamų MVĮ poreikių;

| 32. | tvirtai mano, kad reikia gerokai padidinti pagal COSME programą ir iniciatyvą „Horizontas 2020“ skolos ir turto finansinėms priemonėms skirtus finansinius išteklius ir gerokai padidinti MVĮ galimybes jų gauti; |
| --- | --- |

32.

tvirtai mano, kad reikia gerokai padidinti pagal COSME programą ir iniciatyvą „Horizontas 2020“ skolos ir turto finansinėms priemonėms skirtus finansinius išteklius ir gerokai padidinti MVĮ galimybes jų gauti;

| 33. | mano, kad Komisija turėtų išnagrinėti būdus, kaip būtų galima tobulinti Europos kvazinuosavo kapitalo rinką, visų pirma skiriant tarpinį finansavimą; rekomenduoja Komisijai ištirti, kaip būtų galima stiprinti EIF tarpinę ekonomikos augimo skatinimo priemonę ir nagrinėti naujus tarpinius produktus, pvz., tarpinio pobūdžio paskolų garantiją; taip pat rekomenduoja teikti finansinių priemonių duomenis ir analizę, siekiant sumažinti kliūtis finansiniams tarpininkams, kurie galbūt norėtų ištirti tarpinio kapitalo skolinimo rinką ES; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Komisija turėtų išnagrinėti būdus, kaip būtų galima tobulinti Europos kvazinuosavo kapitalo rinką, visų pirma skiriant tarpinį finansavimą; rekomenduoja Komisijai ištirti, kaip būtų galima stiprinti EIF tarpinę ekonomikos augimo skatinimo priemonę ir nagrinėti naujus tarpinius produktus, pvz., tarpinio pobūdžio paskolų garantiją; taip pat rekomenduoja teikti finansinių priemonių duomenis ir analizę, siekiant sumažinti kliūtis finansiniams tarpininkams, kurie galbūt norėtų ištirti tarpinio kapitalo skolinimo rinką ES;

| 34. | ragina, kad bent 20 proc. programos „Horizontas 2020“ biudžeto būtų skiriama MVĮ; |
| --- | --- |

34.

ragina, kad bent 20 proc. programos „Horizontas 2020“ biudžeto būtų skiriama MVĮ;

| 35. | atkreipia dėmesį, kad MVĮ ir kredito įstaigos vertina ir plačiai naudoja kapitalo garantijas; teigiamai vertina Komisijos pastangas šiuo klausimu; ragina valstybes nares įgyvendinti tinkamą kapitalo garantijų sistemą; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį, kad MVĮ ir kredito įstaigos vertina ir plačiai naudoja kapitalo garantijas; teigiamai vertina Komisijos pastangas šiuo klausimu; ragina valstybes nares įgyvendinti tinkamą kapitalo garantijų sistemą;

| 36. | ragina Komisiją parengti tinkamą ir pritaikytą MVĮ finansuojančių emitentų reguliavimo sistemą, kuri jiems nebūtų našta ir kuri pelnytų investuotojų pasitikėjimą (pagal Europos teisės aktus dėl apskaitos standartų, Prospekto direktyvą, Skaidrumo direktyvą, Piktnaudžiavimo rinka direktyvą ir FPRD); |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją parengti tinkamą ir pritaikytą MVĮ finansuojančių emitentų reguliavimo sistemą, kuri jiems nebūtų našta ir kuri pelnytų investuotojų pasitikėjimą (pagal Europos teisės aktus dėl apskaitos standartų, Prospekto direktyvą, Skaidrumo direktyvą, Piktnaudžiavimo rinka direktyvą ir FPRD);

| 37. | palankiai vertina 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtą susitarimą didinti EIB kapitalą 10 mlrd. EUR – tai leis EIB grupei 2012–2015 m. apie 60 mlrd. EUR padidinti gebėjimus skolintis Sąjungoje ir daryti sverto poveikį bendroms 180 mlrd. EUR investicijoms ir taip atlikti teigiamą vaidmenį, kartu stengiantis atgaivinti Europos ekonomiką; palankiai vertina, kad EIB tarp savo skolinimo prioritetų konkrečiai nurodė poreikį plėsti su skolinimu MVĮ susijusių bankininkystės partnerių ratą, kad į jį būtų įtraukta daugiau naujų finansinių ir netradicinių tarpininkų; pabrėžia, kad šis naujas įsipareigojimas neturi pakenkti lygiagrečioms pastangoms stiprinti ir gerinti bendras EIB ir Sąjungos biudžeto priemones rizikai pasidalyti ir akcinio kapitalo dalims įsigyti; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją stiprinti ir optimizuoti Europos investicijų banko rizikos pasidalijimo priemones ir Europos investicijų fondo portfelio valdymo programas, pagal kurias finansų įstaigos (tarpininkai) suteikia MVĮ akcinio kapitalo arba tarpinio vad. „mezonino“ finansavimo portfelius; pripažįsta, kad sanglaudos politika yra vienas pagrindinių paramos MVĮ šaltinių ir kad struktūrinių fondų finansavimo programos, biurokratijos mažinimas ir greitesnis ir veiksmingesnis šių priemonių vykdymas būtini ES ekonomikos atsigavimui ir jos konkurencingumo atkūrimui skatinti; |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtą susitarimą didinti EIB kapitalą 10 mlrd. EUR – tai leis EIB grupei 2012–2015 m. apie 60 mlrd. EUR padidinti gebėjimus skolintis Sąjungoje ir daryti sverto poveikį bendroms 180 mlrd. EUR investicijoms ir taip atlikti teigiamą vaidmenį, kartu stengiantis atgaivinti Europos ekonomiką; palankiai vertina, kad EIB tarp savo skolinimo prioritetų konkrečiai nurodė poreikį plėsti su skolinimu MVĮ susijusių bankininkystės partnerių ratą, kad į jį būtų įtraukta daugiau naujų finansinių ir netradicinių tarpininkų; pabrėžia, kad šis naujas įsipareigojimas neturi pakenkti lygiagrečioms pastangoms stiprinti ir gerinti bendras EIB ir Sąjungos biudžeto priemones rizikai pasidalyti ir akcinio kapitalo dalims įsigyti; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją stiprinti ir optimizuoti Europos investicijų banko rizikos pasidalijimo priemones ir Europos investicijų fondo portfelio valdymo programas, pagal kurias finansų įstaigos (tarpininkai) suteikia MVĮ akcinio kapitalo arba tarpinio vad. „mezonino“ finansavimo portfelius; pripažįsta, kad sanglaudos politika yra vienas pagrindinių paramos MVĮ šaltinių ir kad struktūrinių fondų finansavimo programos, biurokratijos mažinimas ir greitesnis ir veiksmingesnis šių priemonių vykdymas būtini ES ekonomikos atsigavimui ir jos konkurencingumo atkūrimui skatinti;

| 38. | ragina Komisiją sukurti EIF Europos garantijų platformą, kuria būtų padedama MVĮ gauti finansavimą ir būtų gerinamas garantijų ar paskolos produktų, pagrįstų Europos garantijomis, parengimas ir mažinami banko kapitalo reikalavimai ir finansų tarpininkų rizika; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją sukurti EIF Europos garantijų platformą, kuria būtų padedama MVĮ gauti finansavimą ir būtų gerinamas garantijų ar paskolos produktų, pagrįstų Europos garantijomis, parengimas ir mažinami banko kapitalo reikalavimai ir finansų tarpininkų rizika;

| 39. | ragina EIB toliau plėtoti mikrofinansų projekto iniciatyvą ir tokiu būdu skatinti prisidėti prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo socialinės įtraukties srityje; |
| --- | --- |

39.

ragina EIB toliau plėtoti mikrofinansų projekto iniciatyvą ir tokiu būdu skatinti prisidėti prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo socialinės įtraukties srityje;

| 40. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse namų ūkiai bankų sąskaitose turi rekordinį dydį santaupų, o kitose valstybėse narėse dėl krizės poveikio indėlių mažėja; pabrėžia, kad dėl tinkamų paskatų sistemos, skirtos šioms namų ūkių santaupoms aktyviai panaudoti, kūrimo MVĮ turėtų pagerėti galimybės gauti finansavimą, o ES ekonomikai būtų duotas teigiamas postūmis; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip šias santaupas aktyviai panaudoti, pvz., nustatant mokesčių paskatas, grindžiamas valstybių narių turima geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse namų ūkiai bankų sąskaitose turi rekordinį dydį santaupų, o kitose valstybėse narėse dėl krizės poveikio indėlių mažėja; pabrėžia, kad dėl tinkamų paskatų sistemos, skirtos šioms namų ūkių santaupoms aktyviai panaudoti, kūrimo MVĮ turėtų pagerėti galimybės gauti finansavimą, o ES ekonomikai būtų duotas teigiamas postūmis; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip šias santaupas aktyviai panaudoti, pvz., nustatant mokesčių paskatas, grindžiamas valstybių narių turima geriausia patirtimi;

| 41. | pažymi, kad MVĮ prisideda prie regionų, kuriuose mažesnis užimtumo lygis, gyventojų įdarbinimo skatindamos užimtumo didėjimą ir padėdamos tenkinti dabartinius tų gyventojų poreikius ir tokiu būdu daro teigiamą poveikį vietos bendruomenių vystymuisi; todėl mano, kad MVĮ plėtra yra vienas iš būdų sumažinti skirtumus nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad MVĮ prisideda prie regionų, kuriuose mažesnis užimtumo lygis, gyventojų įdarbinimo skatindamos užimtumo didėjimą ir padėdamos tenkinti dabartinius tų gyventojų poreikius ir tokiu būdu daro teigiamą poveikį vietos bendruomenių vystymuisi; todėl mano, kad MVĮ plėtra yra vienas iš būdų sumažinti skirtumus nacionaliniu lygmeniu;

| 42. | teigiamai vertina MVĮ ir labai mažoms įmonėms teikiamą paramą įgyvendinant iniciatyvas, pvz., programas PSCI, „Kūrybiška Europa“ (įskaitant kultūros ir kūrybos sektorių paskolų garantijos priemonę), COSME ir „Horizontas 2020“, kurios, be kita ko, pateikia naujus sprendimus, skirtus plėtoti žinioms ir gebėjimams, kurie sudaro galimybę dinamiškai MVĮ ir labai mažų įmonių plėtrai; |
| --- | --- |

42.

teigiamai vertina MVĮ ir labai mažoms įmonėms teikiamą paramą įgyvendinant iniciatyvas, pvz., programas PSCI, „Kūrybiška Europa“ (įskaitant kultūros ir kūrybos sektorių paskolų garantijos priemonę), COSME ir „Horizontas 2020“, kurios, be kita ko, pateikia naujus sprendimus, skirtus plėtoti žinioms ir gebėjimams, kurie sudaro galimybę dinamiškai MVĮ ir labai mažų įmonių plėtrai;

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti būdų, kaip MVĮ, siekiančioms viešajame sektoriuje vykdyti naujovišką veiklą, tiekti naujoviškus gaminius ar teikti naujoviškas paslaugas, suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą; visų pirma ragina sukurti priemones finansavimo sąlygoms gerinti užtikrinant, kad teikiant rizikos kapitalą ir kitus susijusius finansavimo šaltinius būtų visiškai pripažintas novatoriškų įmonių, dirbančių su viešojo sektoriaus partneriais tiek vykdant ikiprekybinių viešųjų pirkimų projektus, tiek įgyvendinant inovacijų partnerystes, augimo potencialas; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti būdų, kaip MVĮ, siekiančioms viešajame sektoriuje vykdyti naujovišką veiklą, tiekti naujoviškus gaminius ar teikti naujoviškas paslaugas, suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą; visų pirma ragina sukurti priemones finansavimo sąlygoms gerinti užtikrinant, kad teikiant rizikos kapitalą ir kitus susijusius finansavimo šaltinius būtų visiškai pripažintas novatoriškų įmonių, dirbančių su viešojo sektoriaus partneriais tiek vykdant ikiprekybinių viešųjų pirkimų projektus, tiek įgyvendinant inovacijų partnerystes, augimo potencialas;

| 44. | pabrėžia, jog teisinga, atvira ir skaidri ES viešųjų pirkimų reguliavimo sistema ir proporcingas, skaidrus ir nediskriminacinis 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (3) vykdymas yra būtini, kad MVĮ turėtų geresnių galimybių sudaryti viešąsias sutartis ir turėtų faktinę galimybę jas vykdyti; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, jog teisinga, atvira ir skaidri ES viešųjų pirkimų reguliavimo sistema ir proporcingas, skaidrus ir nediskriminacinis 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (3) vykdymas yra būtini, kad MVĮ turėtų geresnių galimybių sudaryti viešąsias sutartis ir turėtų faktinę galimybę jas vykdyti;

| 45. | priduria, kad būtina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad supaprastinus MVĮ tarpvalstybinę veiklą kartu nebūtų sudaromos palankios sąlygos fiktyviai tarpvalstybinio masto savisamdos veiklai, visų pirma statybų sektoriuje; |
| --- | --- |

45.

priduria, kad būtina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad supaprastinus MVĮ tarpvalstybinę veiklą kartu nebūtų sudaromos palankios sąlygos fiktyviai tarpvalstybinio masto savisamdos veiklai, visų pirma statybų sektoriuje;

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 102.

(2)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 6.

(3)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

---

2013 m. vasario 6 d., trečiadienis

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/8

---

P7_TA(2013)0045

Smurtas prieš moteris

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (2012/2922(RSP))

(2016/C 024/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų planą, taip pat į Jungtinių Tautų „Pekino + 5“ ir „Pekino + 10“ specialiosiose sesijose priimtus kitus baigiamuosius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų planą, kurie buvo priimti 2000 m. birželio 9 d. ir 2005 m. kovo 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų planą, taip pat į Jungtinių Tautų „Pekino + 5“ ir „Pekino + 10“ specialiosiose sesijose priimtus kitus baigiamuosius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų planą, kurie buvo priimti 2000 m. birželio 9 d. ir 2005 m. kovo 11 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 1 d. Komisijos komunikatą „Moterų ir vyrų lygybės gairės 2006–2010“ (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 1 d. Komisijos komunikatą „Moterų ir vyrų lygybės gairės 2006–2010“ (COM(2006)0092),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. savo rezoliuciją „Pekinas + 15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. savo rezoliuciją „Pekinas + 15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. savo pranešimą dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. savo pranešimą dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija (2008 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų taryba) ir į 2010 m. birželio mėn. priimtų Tarybos (Užsienio reikalų tarybos) išvadų dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) priede pateikiamą Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo vystomojo bendradarbiavimo srityje veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija (2008 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų taryba) ir į 2010 m. birželio mėn. priimtų Tarybos (Užsienio reikalų tarybos) išvadų dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) priede pateikiamą Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo vystomojo bendradarbiavimo srityje veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 17–20 d. Bankoke vykusiame ekspertų grupės smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos klausimais susitikimo pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 17–20 d. Bankoke vykusiame ekspertų grupės smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos klausimais susitikimo pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13–14 d. JT būstinėje sušaukto JT suinteresuotųjų subjektų forumo tema „Smurto prieš moteris prevencija ir panaikinimas“ baigiamąją ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13–14 d. JT būstinėje sušaukto JT suinteresuotųjų subjektų forumo tema „Smurto prieš moteris prevencija ir panaikinimas“ baigiamąją ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl JT Moterų padėties komisijos (MPK) 57-osios sesijos: visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (O-000004/2013 – B7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl JT Moterų padėties komisijos (MPK) 57-osios sesijos: visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (O-000004/2013 – B7-0111/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi smurtas prieš moteris ir mergaites išlieka vienas iš didžiausių visuotinių ir struktūrinių žmogaus teisių pažeidimų ir tai yra reiškinys, apimantis visų amžiaus, išsilavinimo, pajamų ir socialinės padėties grupių aukas ir smurtautojus, taip pat tai yra lyčių nelygybės pasekmė ir priežastis; |
| --- | --- |

A.

kadangi smurtas prieš moteris ir mergaites išlieka vienas iš didžiausių visuotinių ir struktūrinių žmogaus teisių pažeidimų ir tai yra reiškinys, apimantis visų amžiaus, išsilavinimo, pajamų ir socialinės padėties grupių aukas ir smurtautojus, taip pat tai yra lyčių nelygybės pasekmė ir priežastis;

| B. | kadangi smurtas prieš moteris egzistuoja visose pasaulio šalyse kaip viską persmelkiantis žmogaus teisių pažeidimas ir didžiausia kliūtis, trukdanti siekti lyčių lygybės ir moterų įgalinimo; kadangi smurtas veikia moteris ir mergaites visame pasaulyje nepriklausomai nuo tokių veiksnių, kaip amžius, klasė ar ekonominės sąlygos, ir jis taip pat daro žalą šeimoms ir bendruomenėms, lemia dideles ekonomines ir socialines išlaidas ir riboja bei stabdo ekonomikos augimą ir vystimąsi; |
| --- | --- |

B.

kadangi smurtas prieš moteris egzistuoja visose pasaulio šalyse kaip viską persmelkiantis žmogaus teisių pažeidimas ir didžiausia kliūtis, trukdanti siekti lyčių lygybės ir moterų įgalinimo; kadangi smurtas veikia moteris ir mergaites visame pasaulyje nepriklausomai nuo tokių veiksnių, kaip amžius, klasė ar ekonominės sąlygos, ir jis taip pat daro žalą šeimoms ir bendruomenėms, lemia dideles ekonomines ir socialines išlaidas ir riboja bei stabdo ekonomikos augimą ir vystimąsi;

| C. | kadangi būtina kovoti su visų formų smurtu prieš moteris, t. y., fiziniu, seksualiniu ir psichologiniu smurtu, kaip nurodyta Pekino veiksmų programoje, nes visos šios smurto rūšys riboja moterų galimybę naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis; |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina kovoti su visų formų smurtu prieš moteris, t. y., fiziniu, seksualiniu ir psichologiniu smurtu, kaip nurodyta Pekino veiksmų programoje, nes visos šios smurto rūšys riboja moterų galimybę naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis;

| D. | kadangi priekabiavimas prie moterų ir smurtas prieš jas apima labai įvairius žmogaus teisių pažeidimus, pvz., seksualinį išnaudojimą, prievartavimus, smurtą artimoje aplinkoje, seksualinę prievartą ir priekabiavimą, prostituciją, prekybą moterimis ir mergaitėmis, moterų seksualinių ir reprodukcinių teisių pažeidimus, smurtą prieš moteris darbe, smurtą prieš moteris konfliktinėse situacijose, smurtą prieš kalėjimuose ir globos įstaigose esančias moteris, smurtą prieš lesbietes, savavališką laisvės atėmimą, taip pat įvairią žalingą tradicinę praktiką, kaip lyties organų žalojimą, nusikaltimus dėl garbės ir priverstinę santuoką; kadangi bet kokia iš šių smurto formų gali palikti gilius psichologinius randus ir jos apima fizinę ir seksualinę žalą ar kančias, tokių veiksmų grėsmę ir prievartą, kenkia visai moterų ir mergaičių sveikatai, įskaitant jų reprodukcinę ir seksualinę sveikatą, o kai kuriais atvejais baigiasi mirtimi; |
| --- | --- |

D.

kadangi priekabiavimas prie moterų ir smurtas prieš jas apima labai įvairius žmogaus teisių pažeidimus, pvz., seksualinį išnaudojimą, prievartavimus, smurtą artimoje aplinkoje, seksualinę prievartą ir priekabiavimą, prostituciją, prekybą moterimis ir mergaitėmis, moterų seksualinių ir reprodukcinių teisių pažeidimus, smurtą prieš moteris darbe, smurtą prieš moteris konfliktinėse situacijose, smurtą prieš kalėjimuose ir globos įstaigose esančias moteris, smurtą prieš lesbietes, savavališką laisvės atėmimą, taip pat įvairią žalingą tradicinę praktiką, kaip lyties organų žalojimą, nusikaltimus dėl garbės ir priverstinę santuoką; kadangi bet kokia iš šių smurto formų gali palikti gilius psichologinius randus ir jos apima fizinę ir seksualinę žalą ar kančias, tokių veiksmų grėsmę ir prievartą, kenkia visai moterų ir mergaičių sveikatai, įskaitant jų reprodukcinę ir seksualinę sveikatą, o kai kuriais atvejais baigiasi mirtimi;

| E. | kadangi lyčių nelygybė ir diskriminacija didina smurto, kitų diskriminacijos formų dėl negalios ar priklausymo mažumų grupei pavojų, gali padidinti pavojų moterims patirti smurtą ir išnaudojimą; kadangi dabartiniais veiksmais kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites ir įgyvendinant visas susijusias prevencijos strategijas nepakankamai įtraukiamos įvairių formų diskriminaciją patiriančios moterys ir mergaitės; |
| --- | --- |

E.

kadangi lyčių nelygybė ir diskriminacija didina smurto, kitų diskriminacijos formų dėl negalios ar priklausymo mažumų grupei pavojų, gali padidinti pavojų moterims patirti smurtą ir išnaudojimą; kadangi dabartiniais veiksmais kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites ir įgyvendinant visas susijusias prevencijos strategijas nepakankamai įtraukiamos įvairių formų diskriminaciją patiriančios moterys ir mergaitės;

| F. | kadangi egzistuoja daug smurto prieš moteris struktūrinių formų, įskaitant moters pasirinkimo teisės, teisės į savo kūną ir kūno neliečiamybę, teisės į švietimą ir apsisprendimo teisės ribojimą, ir šios smurto formos neleidžia moterims visiškai naudotis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis; primena, kad visuomenė, kurioje moterims ir vyrams neužtikrintos lygios teisės, įtvirtina struktūrinę smurto prieš moteris ir mergaites formą; |
| --- | --- |

F.

kadangi egzistuoja daug smurto prieš moteris struktūrinių formų, įskaitant moters pasirinkimo teisės, teisės į savo kūną ir kūno neliečiamybę, teisės į švietimą ir apsisprendimo teisės ribojimą, ir šios smurto formos neleidžia moterims visiškai naudotis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis; primena, kad visuomenė, kurioje moterims ir vyrams neužtikrintos lygios teisės, įtvirtina struktūrinę smurto prieš moteris ir mergaites formą;

| G. | kadangi vietos ir tarptautinės nevyriausybinės organizacijos, pvz., interesų gynimo grupės ir jų vadovaujamos moterų prieglaudos, skubios pagalbos telefono linijos ir pagalbos struktūros, yra ypač svarbios siekiant pažangos naikinant smurtą prieš moteris ir smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

G.

kadangi vietos ir tarptautinės nevyriausybinės organizacijos, pvz., interesų gynimo grupės ir jų vadovaujamos moterų prieglaudos, skubios pagalbos telefono linijos ir pagalbos struktūros, yra ypač svarbios siekiant pažangos naikinant smurtą prieš moteris ir smurtą dėl lyties;

| H. | kadangi norint, kad smurto prieš moteris ir smurto dėl lyties stabdymo veikla būtų rezultatyvi, reikia bendradarbiauti ir imtis veiksmų tarptautiniu lygmeniu, politiniai lyderiai turi tvirtai įsipareigoti visais lygmenimis, taip pat reikalingas didesnis finansavimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi norint, kad smurto prieš moteris ir smurto dėl lyties stabdymo veikla būtų rezultatyvi, reikia bendradarbiauti ir imtis veiksmų tarptautiniu lygmeniu, politiniai lyderiai turi tvirtai įsipareigoti visais lygmenimis, taip pat reikalingas didesnis finansavimas;

| I. | kadangi JT politika ir veiksmai siekiant panaikinti smurtą prieš moteris ir mergaites bei smurtą dėl lyties yra svarbiausi norint atkreipti tarptautinių politikos formuotojų ir veiksmų vykdytojų dėmesį į šiuos klausimus, taip pat siekiant skatinti ES valstybes nares sistematiškiau spręsti smurto prieš moteris problemą; |
| --- | --- |

I.

kadangi JT politika ir veiksmai siekiant panaikinti smurtą prieš moteris ir mergaites bei smurtą dėl lyties yra svarbiausi norint atkreipti tarptautinių politikos formuotojų ir veiksmų vykdytojų dėmesį į šiuos klausimus, taip pat siekiant skatinti ES valstybes nares sistematiškiau spręsti smurto prieš moteris problemą;

| 1. | patvirtina savo įsipareigojimą vykdyti Pekino veiksmų programą ir imtis joje nurodytų įvairių veiksmų lyčių lygybės srityje; pakartoja, kad veiksmai siekiant įgyvendinti smurto prieš moteris ir smurto dėl lyties stabdymo veiksmus reikalingas koordinuotas ir įvairius sektorius apimantis požiūris, kai įtraukiami visi suinteresuotieji subjektai ir naikinamos smurtą sukeliančios priežastys, pvz., tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, lyčių stereotipų vyravimas ir lyčių lygybės trūkumas; |
| --- | --- |

1.

patvirtina savo įsipareigojimą vykdyti Pekino veiksmų programą ir imtis joje nurodytų įvairių veiksmų lyčių lygybės srityje; pakartoja, kad veiksmai siekiant įgyvendinti smurto prieš moteris ir smurto dėl lyties stabdymo veiksmus reikalingas koordinuotas ir įvairius sektorius apimantis požiūris, kai įtraukiami visi suinteresuotieji subjektai ir naikinamos smurtą sukeliančios priežastys, pvz., tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, lyčių stereotipų vyravimas ir lyčių lygybės trūkumas;

| 2. | pabrėžia teigiamų 2013 m. kovo 4–15 d. vyksiančios JT Moterų teisių komisijos 57-osios sesijos rezultatų svarbą, įskaitant pažangių suderintų išvadų priėmimą, kurios būtų labai naudingos siekiant sustabdyti smurtą prieš moteris ir mergaites, taip pat neįgalias moteris, čiabuves, migrantes, paaugles ir ŽIV nešiojančias arba AIDS sergančias moteris, taip visame pasaulyje keičiant esamą padėtį; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia teigiamų 2013 m. kovo 4–15 d. vyksiančios JT Moterų teisių komisijos 57-osios sesijos rezultatų svarbą, įskaitant pažangių suderintų išvadų priėmimą, kurios būtų labai naudingos siekiant sustabdyti smurtą prieš moteris ir mergaites, taip pat neįgalias moteris, čiabuves, migrantes, paaugles ir ŽIV nešiojančias arba AIDS sergančias moteris, taip visame pasaulyje keičiant esamą padėtį;

| 3. | mano, kad vieni iš pagrindinių tikslų kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites turėtų būti diskriminacinių socialinių ir kultūrinių nuostatų, įtvirtinančių žemesnę moterų vietą visuomenėje ir lemiančių smurto prieš moteris ir mergaites toleravimą asmeninėje ir viešojoje srityje, namuose, darbo vietoje ir švietimo įstaigose, panaikinimas; tikisi spartesnės pažangos kuriant tarptautines teisės normas, standartus ir politiką, kurie padės pagerinti aukoms teikiamas paslaugas ir aukų apsaugą, padidins žinomumą, kad taip būtų galima pakeisti elgesį ir nuostatas, taip pat užtikrinti pakankamą nuoseklų šių normų, standartų ir politikos įgyvendinimą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

3.

mano, kad vieni iš pagrindinių tikslų kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites turėtų būti diskriminacinių socialinių ir kultūrinių nuostatų, įtvirtinančių žemesnę moterų vietą visuomenėje ir lemiančių smurto prieš moteris ir mergaites toleravimą asmeninėje ir viešojoje srityje, namuose, darbo vietoje ir švietimo įstaigose, panaikinimas; tikisi spartesnės pažangos kuriant tarptautines teisės normas, standartus ir politiką, kurie padės pagerinti aukoms teikiamas paslaugas ir aukų apsaugą, padidins žinomumą, kad taip būtų galima pakeisti elgesį ir nuostatas, taip pat užtikrinti pakankamą nuoseklų šių normų, standartų ir politikos įgyvendinimą visame pasaulyje;

| 4. | mano, kad ES ir valstybės narės, norėdamos visame pasaulyje tapti veiksmingesnėmis veikėjomis, privalo dėti daugiau pastangų savo teritorijoje, kad būtų panaikintas smurtas prieš moteris ir smurtas dėl lyties; pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl smurto prieš moteris ES strategijos, įskaitant minimalius standartus nustatančią direktyvą; taip pat ragina ES ir kiekvieną valstybę narę pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ES ir valstybės narės, norėdamos visame pasaulyje tapti veiksmingesnėmis veikėjomis, privalo dėti daugiau pastangų savo teritorijoje, kad būtų panaikintas smurtas prieš moteris ir smurtas dėl lyties; pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl smurto prieš moteris ES strategijos, įskaitant minimalius standartus nustatančią direktyvą; taip pat ragina ES ir kiekvieną valstybę narę pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti politiką, programas ir išteklius, kuriais galima naudotis kovojant su smurtu Europos Sąjungoje ir už jos ribų, taip pat ragina patobulinti savo strategijas įtraukiant pagerintas priemones ir plataus masto tikslus; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti politiką, programas ir išteklius, kuriais galima naudotis kovojant su smurtu Europos Sąjungoje ir už jos ribų, taip pat ragina patobulinti savo strategijas įtraukiant pagerintas priemones ir plataus masto tikslus;

| 6. | ragina ES ir valstybes nares skirti daugiau išteklių siekiant sustabdyti smurtą prieš moteris ir mergaites, įskaitant išteklius vietos, nacionaliniu, Europos ir viso pasaulio lygmenimis, ir suteikti paramą subjektams, kurie dirba siekdami sustabdyti smurtą prieš moteris ir smurtą dėl lyties, ypač šioje srityje veikiančioms nevyriausybinėms organizacijoms; |
| --- | --- |

6.

ragina ES ir valstybes nares skirti daugiau išteklių siekiant sustabdyti smurtą prieš moteris ir mergaites, įskaitant išteklius vietos, nacionaliniu, Europos ir viso pasaulio lygmenimis, ir suteikti paramą subjektams, kurie dirba siekdami sustabdyti smurtą prieš moteris ir smurtą dėl lyties, ypač šioje srityje veikiančioms nevyriausybinėms organizacijoms;

| 7. | labai pritaria veiklai, kurią vykdo JT padalinys „Moterys“, kuris yra smurto prieš moteris ir mergaites visame pasaulyje panaikinimo JT sistemoje pagrindinis subjektas ir suburia visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, siekiant politikos pokyčių ir koordinuojant veiksmus; ragina visas JT valstybes nares, taip pat ES, padidinti finansavimą JT padaliniui „Moterys“; |
| --- | --- |

7.

labai pritaria veiklai, kurią vykdo JT padalinys „Moterys“, kuris yra smurto prieš moteris ir mergaites visame pasaulyje panaikinimo JT sistemoje pagrindinis subjektas ir suburia visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, siekiant politikos pokyčių ir koordinuojant veiksmus; ragina visas JT valstybes nares, taip pat ES, padidinti finansavimą JT padaliniui „Moterys“;

| 8. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti moterų ir mergaičių žmogaus teisių apsaugą ir kad būtų skatinama jų laikytis visuose su šiomis teisėmis susijusiuose veiksmuose ir dialoguose, taip pat ragina sparčiau įgyvendinti ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija ir glaudžiau susieti veiksmus, vykdomus kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites ES vystomojo bendradarbiavimo srityje, taip pat remti moterų teisių, žmogaus teisių ir LGBT teisių gynėjus; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti moterų ir mergaičių žmogaus teisių apsaugą ir kad būtų skatinama jų laikytis visuose su šiomis teisėmis susijusiuose veiksmuose ir dialoguose, taip pat ragina sparčiau įgyvendinti ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija ir glaudžiau susieti veiksmus, vykdomus kovojant su smurtu prieš moteris ir mergaites ES vystomojo bendradarbiavimo srityje, taip pat remti moterų teisių, žmogaus teisių ir LGBT teisių gynėjus;

| 9. | ragina tarptautiniu ir regioniniu lygmenimis sukurti programas ir institucinius mechanizmus, siekiant užtikrinti, kad smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos strategijos būtų svarbiausia visų tarptautinių veiksmų, kurių imamasi reaguojant į su situacijomis konfliktų metu ir po jų ar gaivalinėmis nelaimėmis susijusias humanitarines krizes, dalis; |
| --- | --- |

9.

ragina tarptautiniu ir regioniniu lygmenimis sukurti programas ir institucinius mechanizmus, siekiant užtikrinti, kad smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos strategijos būtų svarbiausia visų tarptautinių veiksmų, kurių imamasi reaguojant į su situacijomis konfliktų metu ir po jų ar gaivalinėmis nelaimėmis susijusias humanitarines krizes, dalis;

| 10. | ragina ES visiškai pritarti ekspertų grupės rekomendacijoms, dėl kurių Moterų padėties komisija tarsis 2013 m., kad būtų sukurtas visuotinis įgyvendinimo planas siekiant sustabdyti smurtą prieš moteris ir mergaites, ypatingą dėmesį skiriant smurto prevencijai ir teikiant su dabartiniais tarptautiniais įsipareigojimais (Jungtinių Tautų konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Pekino veiksmų programa) susijusias stebėjimo ir veiklos rekomendacijas, kurias patvirtins visos JT valstybės narės ir kurios bus pradėtos įgyvendinti 2015 m.; |
| --- | --- |

10.

ragina ES visiškai pritarti ekspertų grupės rekomendacijoms, dėl kurių Moterų padėties komisija tarsis 2013 m., kad būtų sukurtas visuotinis įgyvendinimo planas siekiant sustabdyti smurtą prieš moteris ir mergaites, ypatingą dėmesį skiriant smurto prevencijai ir teikiant su dabartiniais tarptautiniais įsipareigojimais (Jungtinių Tautų konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Pekino veiksmų programa) susijusias stebėjimo ir veiklos rekomendacijas, kurias patvirtins visos JT valstybės narės ir kurios bus pradėtos įgyvendinti 2015 m.;

| 11. | ragina ES padėti pradėti vykdyti smurto prieš moteris ir mergaites ir smurto dėl lyties prevencijos visuotinę interesų gynimo kampaniją, kad būtų galima imtis kitų veiksmų ir mūsų bendruomenes ir šalis padaryti saugesnes ir visiškai laikytis moterų ir mergaičių žmogaus teisių visame pasaulyje; mano, kad ši kampanija turėtų būti pagrįsta dabartine valstybių ir kitų susijusių subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę ir moterų organizacijas, partneryste; |
| --- | --- |

11.

ragina ES padėti pradėti vykdyti smurto prieš moteris ir mergaites ir smurto dėl lyties prevencijos visuotinę interesų gynimo kampaniją, kad būtų galima imtis kitų veiksmų ir mūsų bendruomenes ir šalis padaryti saugesnes ir visiškai laikytis moterų ir mergaičių žmogaus teisių visame pasaulyje; mano, kad ši kampanija turėtų būti pagrįsta dabartine valstybių ir kitų susijusių subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę ir moterų organizacijas, partneryste;

| 12. | ragina ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais prisiimti visišką atsakomybę už pranešimus ir pasiūlymus smurto prieš moteris srityje; |
| --- | --- |

12.

ragina ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais prisiimti visišką atsakomybę už pranešimus ir pasiūlymus smurto prieš moteris srityje;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais.

---

(1)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 11.

(2)  OL C 296 E, 2012 10 2, p 26.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/11

---

P7_TA(2013)0046

Europos inovacijų partnerystė vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje (2012/2258(INI))

(2016/C 024/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 29 d. Komisijos komunikatą „Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano pažanga“ (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 29 d. Komisijos komunikatą „Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano pažanga“ (COM(2012)0083),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. balandžio mėn. Tarptautinį Madrido veiksmų planą dėl visuomenės senėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. balandžio mėn. Tarptautinį Madrido veiksmų planą dėl visuomenės senėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 17 d. Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginį įgyvendinimo planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 17 d. Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginį įgyvendinimo planą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės mėn. Regionų komiteto nuomonę „Vyresnių žmonių aktyvumas: inovacijos, pažangi sveikatos apsaugos sistema, geresnė gyvenimo kokybė“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės mėn. Regionų komiteto nuomonę „Vyresnių žmonių aktyvumas: inovacijos, pažangi sveikatos apsaugos sistema, geresnė gyvenimo kokybė“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Horizontas 2020: veiksmų planas gyventojų senėjimo srityje“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Horizontas 2020: veiksmų planas gyventojų senėjimo srityje“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0029/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui dėl Europos inovacijų partnerystės, kuri skatina naują požiūrį į senėjimą, kaip į ateities galimybę, o ne naštą visuomenei; be to, pabrėžia, kad tokiu atveju neturėtų būti apsiribojama techninėmis (informacinių ir ryšių technologijų) naujovėmis ir jų teikiamomis galimybėmis vidaus rinkai, ES pramonei ir įmonėms, nes IRT sprendimai turėtų būti patogūs naudoti ir skirti galutiniams vartotojams, ypač vyresnio amžiaus žmonėms; mano, kad šis požiūris turėtų apimti ir aiškią bei nedviprasmišką strategiją, kurią įgyvendinant būtų siekiama socialinių tikslų be jokio stigmatizavimo ir diskriminacijos didinti ir oficialiai pripažinti vyresnių žmonių vaidmenį ir jų patirties bei indėlio į visuomenę ir ekonomiką svarbą; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui dėl Europos inovacijų partnerystės, kuri skatina naują požiūrį į senėjimą, kaip į ateities galimybę, o ne naštą visuomenei; be to, pabrėžia, kad tokiu atveju neturėtų būti apsiribojama techninėmis (informacinių ir ryšių technologijų) naujovėmis ir jų teikiamomis galimybėmis vidaus rinkai, ES pramonei ir įmonėms, nes IRT sprendimai turėtų būti patogūs naudoti ir skirti galutiniams vartotojams, ypač vyresnio amžiaus žmonėms; mano, kad šis požiūris turėtų apimti ir aiškią bei nedviprasmišką strategiją, kurią įgyvendinant būtų siekiama socialinių tikslų be jokio stigmatizavimo ir diskriminacijos didinti ir oficialiai pripažinti vyresnių žmonių vaidmenį ir jų patirties bei indėlio į visuomenę ir ekonomiką svarbą;

| 2. | pažymi, kad į šią strategiją taip pat reikėtų įtraukti naujų užimtumo formų, tinkamų vyresniems žmonėms, mokslinius tyrimus; mano, jog reikėtų nuodugniau ištirti vyresnių žmonių įdarbinimo teikiamas galimybes ir pridėtinę vertę, kad būtų galima parengti gaires, įskaitant visiems taikytinas ir priimtinas metodikas; pabrėžia galimybę gauti didelę socialinę naudą iš vyresniųjų kartų „demografinio dividendo“; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad į šią strategiją taip pat reikėtų įtraukti naujų užimtumo formų, tinkamų vyresniems žmonėms, mokslinius tyrimus; mano, jog reikėtų nuodugniau ištirti vyresnių žmonių įdarbinimo teikiamas galimybes ir pridėtinę vertę, kad būtų galima parengti gaires, įskaitant visiems taikytinas ir priimtinas metodikas; pabrėžia galimybę gauti didelę socialinę naudą iš vyresniųjų kartų „demografinio dividendo“;

| 3. | ragina Komisiją į savo aktyvaus ir sveiko senėjimo strategiją oficialiai įtraukti lyčių aspektą ir amžiaus aspektą, taigi ir darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros klausimą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją į savo aktyvaus ir sveiko senėjimo strategiją oficialiai įtraukti lyčių aspektą ir amžiaus aspektą, taigi ir darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros klausimą;

| 4. | teigia, kad visuomenės senėjimas aiškintinas demografine kaita (gimstamumo mažėjimu); |
| --- | --- |

4.

teigia, kad visuomenės senėjimas aiškintinas demografine kaita (gimstamumo mažėjimu);

| 5. | pabrėžia, kad pagyvenę žmonės sudaro sparčiausiai didėjančią Europos gyventojų amžiaus grupę; todėl tikisi, kad, siekdama kiek galima greičiau parengti infrastruktūrą, paslaugas ir priemones, kurios atitiktų šį socialinį virsmą, Komisija ir toliau užtikrins nacionalinių vyriausybių, vietos valdžios institucijų, PSO ir kiek gali didesnio suinteresuotųjų subjektų skaičiaus dalyvavimą įgyvendinant visuomenės informavimo šia tema priemones; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad pagyvenę žmonės sudaro sparčiausiai didėjančią Europos gyventojų amžiaus grupę; todėl tikisi, kad, siekdama kiek galima greičiau parengti infrastruktūrą, paslaugas ir priemones, kurios atitiktų šį socialinį virsmą, Komisija ir toliau užtikrins nacionalinių vyriausybių, vietos valdžios institucijų, PSO ir kiek gali didesnio suinteresuotųjų subjektų skaičiaus dalyvavimą įgyvendinant visuomenės informavimo šia tema priemones;

| 6. | atkreipia dėmesį į labai skirtingą valstybių narių demografinę sudėtį ir į didelius nacionalinius, politinius ir kultūrinius demografinių problemų suvokimo, ypač jų sprendimo ir planavimo būdų, skirtumus; atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinė gyvenimo trukmė nuolat auga visose valstybėse narėse, ir į tai, kad gerokai padaugėjo žmonių, kurie toliau dirba pasiekę pensinį amžių, t. y. 2006–2011 m. 65–74 m. darbuotojų užimtumo rodikliai išaugo 15 proc.; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į labai skirtingą valstybių narių demografinę sudėtį ir į didelius nacionalinius, politinius ir kultūrinius demografinių problemų suvokimo, ypač jų sprendimo ir planavimo būdų, skirtumus; atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinė gyvenimo trukmė nuolat auga visose valstybėse narėse, ir į tai, kad gerokai padaugėjo žmonių, kurie toliau dirba pasiekę pensinį amžių, t. y. 2006–2011 m. 65–74 m. darbuotojų užimtumo rodikliai išaugo 15 proc.;

| 7. | pabrėžia, jog reikia išklausyti vyresnio amžiaus žmones ir šiuo tikslu suteikti jiems draugiją įgyvendinant socialines programas, pagal kurias jaunimas bendrautų su vyresnio amžiaus žmonėmis, kurie mainais dalytųsi savo vertybėmis ir patirtimi; mano, kad būtina pilietinės visuomenės parama Europos inovacijų partnerystei vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje įvairių fondų ir asociacijų pagalba užtikrinant gerokai aukštesnį rūpybos lygį; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, jog reikia išklausyti vyresnio amžiaus žmones ir šiuo tikslu suteikti jiems draugiją įgyvendinant socialines programas, pagal kurias jaunimas bendrautų su vyresnio amžiaus žmonėmis, kurie mainais dalytųsi savo vertybėmis ir patirtimi; mano, kad būtina pilietinės visuomenės parama Europos inovacijų partnerystei vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje įvairių fondų ir asociacijų pagalba užtikrinant gerokai aukštesnį rūpybos lygį;

| 8. | pabrėžia, kad lygiateisis dalyvavimas visuomenės gyvenime yra ir viena iš pagrindinių vyresnio amžiaus piliečių teisių; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad lygiateisis dalyvavimas visuomenės gyvenime yra ir viena iš pagrindinių vyresnio amžiaus piliečių teisių;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad užimtumo ir savanoriško darbo galimybės bei socialinės apsaugos priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti aktyvų ir sveiką senėjimą; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad užimtumo ir savanoriško darbo galimybės bei socialinės apsaugos priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti aktyvų ir sveiką senėjimą;

| 10. | pabrėžia, kad vyresnio amžiaus žmonėms reikia įvairių formų paramos ir priežiūros, ir kad dėl to paslaugos ir sprendimai visada turi būti skirti žmonėms ir priimami atsižvelgiant į paklausą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad vyresnio amžiaus žmonėms reikia įvairių formų paramos ir priežiūros, ir kad dėl to paslaugos ir sprendimai visada turi būti skirti žmonėms ir priimami atsižvelgiant į paklausą;

| 11. | atkreipia dėmesį į būtinybę kovoti su diskriminacija dėl amžiaus užimtumo srityje siekiant užtikrinti, kad vyresnio amžiaus darbuotojai galėtų išsaugoti savo darbo vietas arba galėtų įsidarbinti; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į būtinybę kovoti su diskriminacija dėl amžiaus užimtumo srityje siekiant užtikrinti, kad vyresnio amžiaus darbuotojai galėtų išsaugoti savo darbo vietas arba galėtų įsidarbinti;

| 12. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka vietos ir regioniniai veikėjai modernizuojant, gerinant ir racionalizuojant sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugų teikimą, kad būtų sukurti modeliai, kurie padėtų pasiekti geresnių rezultatų darbo rinkoje dalyvaujantiems asmenims; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka vietos ir regioniniai veikėjai modernizuojant, gerinant ir racionalizuojant sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugų teikimą, kad būtų sukurti modeliai, kurie padėtų pasiekti geresnių rezultatų darbo rinkoje dalyvaujantiems asmenims;

| 13. | pabrėžia, jog reikia sudaryti tinkamas pagrindines sąlygas, kad žmonės galėtų ilgiau dirbti ir būti produktyvūs, tiek didinant darbo rinkos lankstumą užtikrinant viso gyvenimo darbo laiko apskaitos ir darbo ne visą dieną galimybes, tiek numatant pagyvenusiems žmonėms tinkamų įvairių formų darbo sutartis bei lankstų išėjimo į pensiją reglamentavimą, pvz., taikant dalinės pensijos arba papildomų metų priskaičiavimo sistemas, pasirūpinant, kad visada būtų suteikiama tinkama socialinė apsauga; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, jog reikia sudaryti tinkamas pagrindines sąlygas, kad žmonės galėtų ilgiau dirbti ir būti produktyvūs, tiek didinant darbo rinkos lankstumą užtikrinant viso gyvenimo darbo laiko apskaitos ir darbo ne visą dieną galimybes, tiek numatant pagyvenusiems žmonėms tinkamų įvairių formų darbo sutartis bei lankstų išėjimo į pensiją reglamentavimą, pvz., taikant dalinės pensijos arba papildomų metų priskaičiavimo sistemas, pasirūpinant, kad visada būtų suteikiama tinkama socialinė apsauga;

| 14. | pritaria Komisijos pasiūlymui priimti PSO suformuluotą vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos apibrėžtį; pabrėžia, kad aktyvus ir sveikas senėjimas apima visą gyvenimą ir kad su ES susijusios šios srities ypatybės turėtų būti įtrauktos į apibrėžtį, išsamiau išdėstomi ES prioritetai, susiję su sveikomis ir ekologiškai tvariomis aplinkos sąlygomis, rūpinimosi sveikata ugdymu, sveikatos prevencija ir ankstyvo ligos nustatymo tyrimais, tinkama diagnostika ir veiksmingu gydymu, išprusimu sveikatos klausimais, e. sveikata, fiziniu aktyvumu, maisto sauga ir tinkama mityba, lyčių lygybe, socialinės apsaugos sistemomis, įskaitant sveikatos priežiūrą ir sveikatos draudimą) ir socialinės apsaugos schemomis; pažymi, kad vyresnis amžius nėra savaime susijęs su ligomis ir susirgimais, todėl jo negalima sieti ar tapatinti su priklausomybe ir negalia; |
| --- | --- |

14.

pritaria Komisijos pasiūlymui priimti PSO suformuluotą vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos apibrėžtį; pabrėžia, kad aktyvus ir sveikas senėjimas apima visą gyvenimą ir kad su ES susijusios šios srities ypatybės turėtų būti įtrauktos į apibrėžtį, išsamiau išdėstomi ES prioritetai, susiję su sveikomis ir ekologiškai tvariomis aplinkos sąlygomis, rūpinimosi sveikata ugdymu, sveikatos prevencija ir ankstyvo ligos nustatymo tyrimais, tinkama diagnostika ir veiksmingu gydymu, išprusimu sveikatos klausimais, e. sveikata, fiziniu aktyvumu, maisto sauga ir tinkama mityba, lyčių lygybe, socialinės apsaugos sistemomis, įskaitant sveikatos priežiūrą ir sveikatos draudimą) ir socialinės apsaugos schemomis; pažymi, kad vyresnis amžius nėra savaime susijęs su ligomis ir susirgimais, todėl jo negalima sieti ar tapatinti su priklausomybe ir negalia;

| 15. | pritaria Komisijos pasiūlymui siekiant programos „Horizontas 2020“ tikslų vidutinį sveiko gyvenimo trukmės rodiklį padidinti dvejais metais ir palankiai vertina medicinos pažangą, kuri prisideda prie to, kad šiandien žmonės gali sulaukti vyresnio amžiaus; tačiau pabrėžia, kad, norint pasiekti šį plataus užmojo tikslą, reikėtų taikyti gyvenimo trukmės perspektyvos rodiklį; pabrėžia, kad reikėtų teikti prioritetą ligų prevencijos ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumui ir kad reikėtų parengti priemones, kurias įgyvendinant būtų visą gyvenimą kovojama su neigiamu lėtinių ligų poveikiu aktyviam ir sveikam senėjimui; |
| --- | --- |

15.

pritaria Komisijos pasiūlymui siekiant programos „Horizontas 2020“ tikslų vidutinį sveiko gyvenimo trukmės rodiklį padidinti dvejais metais ir palankiai vertina medicinos pažangą, kuri prisideda prie to, kad šiandien žmonės gali sulaukti vyresnio amžiaus; tačiau pabrėžia, kad, norint pasiekti šį plataus užmojo tikslą, reikėtų taikyti gyvenimo trukmės perspektyvos rodiklį; pabrėžia, kad reikėtų teikti prioritetą ligų prevencijos ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumui ir kad reikėtų parengti priemones, kurias įgyvendinant būtų visą gyvenimą kovojama su neigiamu lėtinių ligų poveikiu aktyviam ir sveikam senėjimui;

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares sveikatos klausimą nagrinėti kaip horizontalųjį įtraukiant sveikatos klausimus į visas susijusias ES politikos sritis, įskaitant socialinį draudimą ir socialinę apsaugą, užimtumo ir ekonominę politiką, lyčių lygybę ir kovos su diskriminacija bei nediskriminavimo politiką; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ir valstybes nares sveikatos klausimą nagrinėti kaip horizontalųjį įtraukiant sveikatos klausimus į visas susijusias ES politikos sritis, įskaitant socialinį draudimą ir socialinę apsaugą, užimtumo ir ekonominę politiką, lyčių lygybę ir kovos su diskriminacija bei nediskriminavimo politiką;

| 17. | ragina Komisiją atlikti stebėseną ir teikti įrodymais pagrįstus, išsamius ir laisvai prieinamus susirgimų ir (lėtinių) ligų dažnumo ir paplitimo duomenis, ir įtraukti šiuos duomenis į strategijas ir aktyvaus ir sveiko senėjimo geriausios praktikos gaires; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją atlikti stebėseną ir teikti įrodymais pagrįstus, išsamius ir laisvai prieinamus susirgimų ir (lėtinių) ligų dažnumo ir paplitimo duomenis, ir įtraukti šiuos duomenis į strategijas ir aktyvaus ir sveiko senėjimo geriausios praktikos gaires;

| 18. | ragina valstybes nares parengti veiksmingas smurto prieš vyresnio amžiaus žmones ir šio smurto poveikio nukentėjusiųjų sveikatai ir gerovei vertinimo ir stebėsenos metodikas ir sukurti prieinamas pagalbos nukentėjusiesiems ir jų apsaugos procedūras; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares parengti veiksmingas smurto prieš vyresnio amžiaus žmones ir šio smurto poveikio nukentėjusiųjų sveikatai ir gerovei vertinimo ir stebėsenos metodikas ir sukurti prieinamas pagalbos nukentėjusiesiems ir jų apsaugos procedūras;

| 19. | pabrėžia, kad sveikatos klausimai turi būti įtraukti į visų sričių Europos Sąjungos politiką, įskaitant sritis, susijusias su socialiniu draudimu ir socialine apsauga, užimtumo ir ekonomine politika, lyčių lygybe ir diskriminacija; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad sveikatos klausimai turi būti įtraukti į visų sričių Europos Sąjungos politiką, įskaitant sritis, susijusias su socialiniu draudimu ir socialine apsauga, užimtumo ir ekonomine politika, lyčių lygybe ir diskriminacija;

| 20. | ragina Komisiją dar labiau pabrėžti, kad pailginti vidutinę mūsų piliečių gyvenimo trukmę dvejais metais yra pagrindinis tikslas ir kad visais pasirinktais veiksmais turėtų būti apčiuopiamai prisidedama įgyvendinant šį tikslą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją dar labiau pabrėžti, kad pailginti vidutinę mūsų piliečių gyvenimo trukmę dvejais metais yra pagrindinis tikslas ir kad visais pasirinktais veiksmais turėtų būti apčiuopiamai prisidedama įgyvendinant šį tikslą;

| 21. | ragina Komisijos pasiūlymu pasinaudoti kaip tarpine ir koordinuojama Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje priemone, įtraukiant suinteresuotuosius asmenis, kurie atstovautų paklausai ir pasiūlai; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turėtų užtikrinti Europos inovacijų partnerystės naudą visiems ES piliečiams, ypač tiems, kuriems nėra pakankamai atstovaujama arba kuriems kyla atskirties rizika; taigi palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikate COM(2012)0083 pripažįstamas Europos inovacijų partnerystės vaidmuo siekiant iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“, „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, „Nauji įgūdžiai naujoms darbo vietoms“, „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“ ir ES sveikatos strategijos tikslų įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisijos pasiūlymu pasinaudoti kaip tarpine ir koordinuojama Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje priemone, įtraukiant suinteresuotuosius asmenis, kurie atstovautų paklausai ir pasiūlai; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turėtų užtikrinti Europos inovacijų partnerystės naudą visiems ES piliečiams, ypač tiems, kuriems nėra pakankamai atstovaujama arba kuriems kyla atskirties rizika; taigi palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikate COM(2012)0083 pripažįstamas Europos inovacijų partnerystės vaidmuo siekiant iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“, „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, „Nauji įgūdžiai naujoms darbo vietoms“, „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“ ir ES sveikatos strategijos tikslų įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas;

| 22. | ragina Komisiją parengti rodiklius, kuriais remiantis būtų gaunami palyginami, išsamūs ir lengvai prieinami lėtinių ligų ir senėjimo duomenys, siekiant parengti veiksmingesnes strategijas ir sudaryti sąlygas ES bei nacionaliniu lygmenimis dalytis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją parengti rodiklius, kuriais remiantis būtų gaunami palyginami, išsamūs ir lengvai prieinami lėtinių ligų ir senėjimo duomenys, siekiant parengti veiksmingesnes strategijas ir sudaryti sąlygas ES bei nacionaliniu lygmenimis dalytis geriausia patirtimi;

| 23. | pritaria Komisijos pasiūlymui didinti vyresnių žmonių aktyvumą priimant sprendimus ir formuojant politiką ir tuo tikslu skatinti regionų ir vietos valdyseną; pabrėžia, kad be jų dalyvavimo socialinėje ir kultūrinėje veikloje dar reikia išsamiau įvertinti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą dalyvavimo būdą ir nuolat stebėti esamus ir būsimus vyresnių žmonių bei neoficialių ir oficialių jų priežiūros paslaugų teikėjų poreikius ir reikalavimus; |
| --- | --- |

23.

pritaria Komisijos pasiūlymui didinti vyresnių žmonių aktyvumą priimant sprendimus ir formuojant politiką ir tuo tikslu skatinti regionų ir vietos valdyseną; pabrėžia, kad be jų dalyvavimo socialinėje ir kultūrinėje veikloje dar reikia išsamiau įvertinti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą dalyvavimo būdą ir nuolat stebėti esamus ir būsimus vyresnių žmonių bei neoficialių ir oficialių jų priežiūros paslaugų teikėjų poreikius ir reikalavimus;

| 24. | pabrėžia, kad vietos lygmeniu ir taikant principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą dalyvavimo būdą surinkta informacija ir duomenys politikos formuotojams suteiks žinių, kurių reikia formuojant politiką, kuri būtų priimtina ir tinkama vietos bendruomenėms; todėl ragina Komisiją nustatyti reikalavimą taikyti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą dalyvavimo atliekant tyrimus būdą, taip pat reikalavimą toliau kurti atitinkamus rodiklius, kad būtų galima nustatyti ir stebėti, ko šiuo metu reikia veiksmingai politikai, programoms ir paslaugoms užtikrinti; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vietos lygmeniu ir taikant principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą dalyvavimo būdą surinkta informacija ir duomenys politikos formuotojams suteiks žinių, kurių reikia formuojant politiką, kuri būtų priimtina ir tinkama vietos bendruomenėms; todėl ragina Komisiją nustatyti reikalavimą taikyti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą dalyvavimo atliekant tyrimus būdą, taip pat reikalavimą toliau kurti atitinkamus rodiklius, kad būtų galima nustatyti ir stebėti, ko šiuo metu reikia veiksmingai politikai, programoms ir paslaugoms užtikrinti;

| 25. | primena Komisijai, kad suvaržymai ir apribojimai sveikatos priežiūros, priežiūros paslaugų, socialinės apsaugos ir socialinio draudimo srityse, kuriuos Komisija ir (arba) valstybės narės patvirtino dabartinės ekonomikos arba finansų krizės sąlygomis taupydamos finansinius išteklius ir biudžeto lėšas ir mažindamos išlaidas viešuosiuose (sveikatos ir socialiniame) sektoriuose, jokiu būdu neturėtų daryti neigiamą poveikį pagrindiniams žmonių poreikiams ir žmogaus orumui; pabrėžia, kad dėl tokio lėšų taupymo ir išlaidų mažinimo nesuderinus jų su gerai apgalvotomis ir pacientams skirtomis reformomis gali padidėti sveikatos skirtumai, socialinė nelygybė ir socialinė atskirtis; pabrėžia, kad dėl tokio lėšų taupymo ir išlaidų mažinimo pablogės bendra sveikatos būklė ir padidės sveikatos skirtumai, socialinė nelygybė ir socialinė atskirtis, vadinasi, kils pavojus kartų ir tos pačios kartos žmonių solidarumui; todėl prašo valstybių narių parengti kartų paktą, apimantį aiškią ir nedviprasmišką strategiją, skirtą socialinei sanglaudai užtikrinti, bendrai sveikatos būklei gerinti ir sveikatos skirtumams mažinti; pabrėžia, kad tokia strategija turėtų būti siekiama užtikrinti optimalią pagal sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos schemas teikiamų paslaugų kainą ir jų prieinamumą; |
| --- | --- |

25.

primena Komisijai, kad suvaržymai ir apribojimai sveikatos priežiūros, priežiūros paslaugų, socialinės apsaugos ir socialinio draudimo srityse, kuriuos Komisija ir (arba) valstybės narės patvirtino dabartinės ekonomikos arba finansų krizės sąlygomis taupydamos finansinius išteklius ir biudžeto lėšas ir mažindamos išlaidas viešuosiuose (sveikatos ir socialiniame) sektoriuose, jokiu būdu neturėtų daryti neigiamą poveikį pagrindiniams žmonių poreikiams ir žmogaus orumui; pabrėžia, kad dėl tokio lėšų taupymo ir išlaidų mažinimo nesuderinus jų su gerai apgalvotomis ir pacientams skirtomis reformomis gali padidėti sveikatos skirtumai, socialinė nelygybė ir socialinė atskirtis; pabrėžia, kad dėl tokio lėšų taupymo ir išlaidų mažinimo pablogės bendra sveikatos būklė ir padidės sveikatos skirtumai, socialinė nelygybė ir socialinė atskirtis, vadinasi, kils pavojus kartų ir tos pačios kartos žmonių solidarumui; todėl prašo valstybių narių parengti kartų paktą, apimantį aiškią ir nedviprasmišką strategiją, skirtą socialinei sanglaudai užtikrinti, bendrai sveikatos būklei gerinti ir sveikatos skirtumams mažinti; pabrėžia, kad tokia strategija turėtų būti siekiama užtikrinti optimalią pagal sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos schemas teikiamų paslaugų kainą ir jų prieinamumą;

| 26. | taigi pabrėžia būtinybę vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis tinkamai finansuoti MVĮ ir socialines įmones; abejoja dėl esamų Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje išteklių, gaunamų iš suinteresuotųjų subjektų, pakankamumo ir ragina Komisiją užtikrinti būtiną finansavimą; palankiai vertina numatomą ES finansavimo priemonių suderinimą siekiant optimizuoti finansavimo poveikį ir ragina toliau vykdyti tokius projektus kaip CASA, „Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas“ ir kiti, kuriais skatinama žinių, duomenų ir geriausios praktikos sąveikumas ir mainai; mano, jog sprendimas nustatyti, kad sveiko gyvenimo būdo ir vyresnių žmonių aktyvumo srities inovacijos yra viena iš prioritetinių Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) 2014–2015 m. grupės temų, yra teisingas žingsnis, kurį reikia papildyti konkrečiomis finansinėmis priemonėmis, pvz., finansavimu pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, įskaitant Europos socialinį fondą, Europos regioninės plėtros fondą ir ES socialinių pokyčių ir inovacijų programą, mokslinių tyrimų ir inovacijų programą ir programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

26.

taigi pabrėžia būtinybę vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis tinkamai finansuoti MVĮ ir socialines įmones; abejoja dėl esamų Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje išteklių, gaunamų iš suinteresuotųjų subjektų, pakankamumo ir ragina Komisiją užtikrinti būtiną finansavimą; palankiai vertina numatomą ES finansavimo priemonių suderinimą siekiant optimizuoti finansavimo poveikį ir ragina toliau vykdyti tokius projektus kaip CASA, „Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas“ ir kiti, kuriais skatinama žinių, duomenų ir geriausios praktikos sąveikumas ir mainai; mano, jog sprendimas nustatyti, kad sveiko gyvenimo būdo ir vyresnių žmonių aktyvumo srities inovacijos yra viena iš prioritetinių Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) 2014–2015 m. grupės temų, yra teisingas žingsnis, kurį reikia papildyti konkrečiomis finansinėmis priemonėmis, pvz., finansavimu pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, įskaitant Europos socialinį fondą, Europos regioninės plėtros fondą ir ES socialinių pokyčių ir inovacijų programą, mokslinių tyrimų ir inovacijų programą ir programą „Horizontas 2020“;

| 27. | yra įsitikinęs, kad, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas socialinėms įmonėms pasinaudoti finansų rinkomis, reikalingos įvairios finansinės priemonės, kaip antai Europos socialinio verslumo fondai, Europos rizikos kapitalo fondai ir Europos neformalių investuotojų fondai (angl. European Angels Fund, EAF); |
| --- | --- |

27.

yra įsitikinęs, kad, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas socialinėms įmonėms pasinaudoti finansų rinkomis, reikalingos įvairios finansinės priemonės, kaip antai Europos socialinio verslumo fondai, Europos rizikos kapitalo fondai ir Europos neformalių investuotojų fondai (angl. European Angels Fund, EAF);

| 28. | tikisi, kad valstybės narės, naudodamos struktūrinių fondų lėšas, daugiau dėmesio skirs vyresnės kartos gyvenimo ir darbo sąlygoms, siekdamos kartu iki 2020 m. sukurti tokią Europą, kurioje būtų gera visų kartų žmonėms, ir plėtos savo socialinę infrastruktūrą, siekdamos sumažinti skurdą senatvėje; |
| --- | --- |

28.

tikisi, kad valstybės narės, naudodamos struktūrinių fondų lėšas, daugiau dėmesio skirs vyresnės kartos gyvenimo ir darbo sąlygoms, siekdamos kartu iki 2020 m. sukurti tokią Europą, kurioje būtų gera visų kartų žmonėms, ir plėtos savo socialinę infrastruktūrą, siekdamos sumažinti skurdą senatvėje;

Pirmasis ramstis: Prevencija, atrankinė patikra ir ankstyvoji diagnostika

| 29. | palankiai vertina Komisijos požiūrį į ligotumo ir funkcijų silpnėjimo prevenciją; skatina Komisiją laikytis holistinio požiūrio į prevenciją; atkreipia dėmesį į sisteminę socialinės ir ekonominės padėties bei sveikatos būklės sąsają visą gyvenimą; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti struktūrines problemas, įskaitant išprusimo stokos sveikatos srityje problemą, ir šalinti socialinę ir ekonominę nelygybę (kuri lemia sveikatos skirtumus); be to, pripažindamas, kad asmeninė atsakomybė turi reikšmės gerinant sveikatos būklę, kritiškai vertina tai, kad žmonėms daromas spaudimas gerinti sveikatos būklę, užuot sprendus struktūrines problemas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti struktūrines sąlygas, kuriomis būtų šalinami struktūriniai ir sveikatos skirtumai, taip pat neišprusimas sveikatos klausimais, ir teikti reikalingą finansavimą tolesniems moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti, kaip vietos bendruomenės gali prisidėti šalinant šiuos skirtumus; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Komisijos požiūrį į ligotumo ir funkcijų silpnėjimo prevenciją; skatina Komisiją laikytis holistinio požiūrio į prevenciją; atkreipia dėmesį į sisteminę socialinės ir ekonominės padėties bei sveikatos būklės sąsają visą gyvenimą; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti struktūrines problemas, įskaitant išprusimo stokos sveikatos srityje problemą, ir šalinti socialinę ir ekonominę nelygybę (kuri lemia sveikatos skirtumus); be to, pripažindamas, kad asmeninė atsakomybė turi reikšmės gerinant sveikatos būklę, kritiškai vertina tai, kad žmonėms daromas spaudimas gerinti sveikatos būklę, užuot sprendus struktūrines problemas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti struktūrines sąlygas, kuriomis būtų šalinami struktūriniai ir sveikatos skirtumai, taip pat neišprusimas sveikatos klausimais, ir teikti reikalingą finansavimą tolesniems moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti, kaip vietos bendruomenės gali prisidėti šalinant šiuos skirtumus;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybių narių kompetentingas institucijas pripažinti, skatinti ir finansuoti visas prevencijos priemones, t. y. propaguoti sveiką gyvenseną, reguliarų sveikatos tikrinimą, ankstyvąją intervenciją siekiant atitolinti arba sustabdyti ligos progresavimą ankstyvuoju etapu ir sukurti prevencines priemones, kuriomis būtų siekiama sulėtinti lėtinėmis ligomis sergančių pacientų sveikatos būklės prastėjimą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybių narių kompetentingas institucijas pripažinti, skatinti ir finansuoti visas prevencijos priemones, t. y. propaguoti sveiką gyvenseną, reguliarų sveikatos tikrinimą, ankstyvąją intervenciją siekiant atitolinti arba sustabdyti ligos progresavimą ankstyvuoju etapu ir sukurti prevencines priemones, kuriomis būtų siekiama sulėtinti lėtinėmis ligomis sergančių pacientų sveikatos būklės prastėjimą;

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad užtikrinus galimybes mokytis visą gyvenimą galima sustiprinti intelektinį judumą, taip pat sulaukus vyresnio amžiaus, ir taip padėti kovoti su silpnaprotyste; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad užtikrinus galimybes mokytis visą gyvenimą galima sustiprinti intelektinį judumą, taip pat sulaukus vyresnio amžiaus, ir taip padėti kovoti su silpnaprotyste;

| 32. | pritaria Komisijos požiūriui į sveikatos skatinimą pasitelkiant integruotas programas; vis dėlto pabrėžia, kad tokios programos turėtų būti pagrįstos įrodymais (atspindėti dabartinius ir būsimus senėjančios visuomenės poreikius); be to, pabrėžia, kad šios programos turėtų apimti tinkamą požiūrį į tuos dalykus, kurie nėra (visiškai ar tiesiogiai) susiję su žmonių elgesiu, pvz., į aplinkos sąlygas (oro ir vandens kokybę, triukšmo mažinimą, atliekų tvarkymą), sveikatą ir saugą darbe (amžiaus valdymą) ir vartotojų apsaugą (rinkodaros ir reklamos standartus, maisto saugą, vartotojų teises); |
| --- | --- |

32.

pritaria Komisijos požiūriui į sveikatos skatinimą pasitelkiant integruotas programas; vis dėlto pabrėžia, kad tokios programos turėtų būti pagrįstos įrodymais (atspindėti dabartinius ir būsimus senėjančios visuomenės poreikius); be to, pabrėžia, kad šios programos turėtų apimti tinkamą požiūrį į tuos dalykus, kurie nėra (visiškai ar tiesiogiai) susiję su žmonių elgesiu, pvz., į aplinkos sąlygas (oro ir vandens kokybę, triukšmo mažinimą, atliekų tvarkymą), sveikatą ir saugą darbe (amžiaus valdymą) ir vartotojų apsaugą (rinkodaros ir reklamos standartus, maisto saugą, vartotojų teises);

| 33. | pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia didinti gyventojų fizinį aktyvumą siekiant pagerinti aktyvų ir sveiką senėjimą, primena, kad dėl nepakankamo reguliaraus fizinio aktyvumo kyla daug sveikatos problemų, kurios, remiantis PSO duomenimis, yra ketvirtas pagal paplitimą rizikos veiksnys, sukeliantis mirtį; yra susirūpinęs tuo, kad daugumos ES piliečių fizinis aktyvumas nesiekia rekomenduojamos kasdienės fizinio krūvio normos; |
| --- | --- |

33.

pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia didinti gyventojų fizinį aktyvumą siekiant pagerinti aktyvų ir sveiką senėjimą, primena, kad dėl nepakankamo reguliaraus fizinio aktyvumo kyla daug sveikatos problemų, kurios, remiantis PSO duomenimis, yra ketvirtas pagal paplitimą rizikos veiksnys, sukeliantis mirtį; yra susirūpinęs tuo, kad daugumos ES piliečių fizinis aktyvumas nesiekia rekomenduojamos kasdienės fizinio krūvio normos;

| 34. | ragina sveiką senėjimą švietimo programose glaudžiau susieti su fiziniu aktyvumu; pabrėžia, kad imantis prevencijos priemonių, skirtų sveikatos problemoms spręsti, svarbūs kasdieniai sprendimai (susiję su fiziniu aktyvumu, mityba ir kt.); ragina Komisiją ir valstybių narių kompetentingas institucijas imtis veiksmų siekiant paskatinti visų amžiaus grupių žmones būti fiziškai aktyvesnius, nes tokiu būdu jie gerins savo sveikatą ir pailgins gyvenimo esant geros sveikatos trukmę, o visuomenė bus sveikesnė ir gaus daug finansinės naudos; |
| --- | --- |

34.

ragina sveiką senėjimą švietimo programose glaudžiau susieti su fiziniu aktyvumu; pabrėžia, kad imantis prevencijos priemonių, skirtų sveikatos problemoms spręsti, svarbūs kasdieniai sprendimai (susiję su fiziniu aktyvumu, mityba ir kt.); ragina Komisiją ir valstybių narių kompetentingas institucijas imtis veiksmų siekiant paskatinti visų amžiaus grupių žmones būti fiziškai aktyvesnius, nes tokiu būdu jie gerins savo sveikatą ir pailgins gyvenimo esant geros sveikatos trukmę, o visuomenė bus sveikesnė ir gaus daug finansinės naudos;

| 35. | teigiamai vertina Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginį įgyvendinimo planą, o ypač į jame pabrėžiamą Komisijos, valstybių narių, pramonės ir verslo subjektų, viešų ir privačių suinteresuotųjų subjektų bei sveikatos priežiūros ir slaugos sektorių specialistų ir vyresnio amžiaus žmonėms ir pacientams atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą, keitimąsi geromis idėjomis ir geriausia praktika (pvz., skaitmenine platforma „Rinka“ (angl. Marketplace platform) ir jų perdavimą bei esamų finansavimo priemonių tobulinimą; pabrėžia, kad senėjimas turi būti laikomas galimybe, o ne našta, ir kad reikia pripažinti ir skatinti vyresnio amžiaus žmonių, jų patirties ir jų nuolatinio indėlio į visuomenę vertę; palankiai vertina aiškų Komisijos ketinimą Europoje skatinti vyresnio amžiaus žmonių gyvybingumą ir orumą diegiant jiems svarbias inovacijas, stiprinti „aktyvaus senėjimo kultūrą“ tokioje Europoje, kurioje gera visų kartų žmonėms, ir šį procesą formuoti kartu su pripažintais mokslinių tyrimų bendruomenės ir pilietinės visuomenės partneriais; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina Europos inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginį įgyvendinimo planą, o ypač į jame pabrėžiamą Komisijos, valstybių narių, pramonės ir verslo subjektų, viešų ir privačių suinteresuotųjų subjektų bei sveikatos priežiūros ir slaugos sektorių specialistų ir vyresnio amžiaus žmonėms ir pacientams atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą, keitimąsi geromis idėjomis ir geriausia praktika (pvz., skaitmenine platforma „Rinka“ (angl. Marketplace platform) ir jų perdavimą bei esamų finansavimo priemonių tobulinimą; pabrėžia, kad senėjimas turi būti laikomas galimybe, o ne našta, ir kad reikia pripažinti ir skatinti vyresnio amžiaus žmonių, jų patirties ir jų nuolatinio indėlio į visuomenę vertę; palankiai vertina aiškų Komisijos ketinimą Europoje skatinti vyresnio amžiaus žmonių gyvybingumą ir orumą diegiant jiems svarbias inovacijas, stiprinti „aktyvaus senėjimo kultūrą“ tokioje Europoje, kurioje gera visų kartų žmonėms, ir šį procesą formuoti kartu su pripažintais mokslinių tyrimų bendruomenės ir pilietinės visuomenės partneriais;

| 36. | primena, jog labiau pripažinti vyresnio amžiaus darbuotojų savišvietą ir neformalųjį švietimą, ypač jei tai buvo pasiekta savanoriško darbo arba neoficialios priežiūros būdu; |
| --- | --- |

36.

primena, jog labiau pripažinti vyresnio amžiaus darbuotojų savišvietą ir neformalųjį švietimą, ypač jei tai buvo pasiekta savanoriško darbo arba neoficialios priežiūros būdu;

| 37. | ragina Komisiją teikti pirmenybę veiksniams, galintiems daryti įtaką Europos gyventojų senėjimo sąlygoms, pvz., dideliam suvartojamo alkoholio bei tabako kiekiui; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją teikti pirmenybę veiksniams, galintiems daryti įtaką Europos gyventojų senėjimo sąlygoms, pvz., dideliam suvartojamo alkoholio bei tabako kiekiui;

Antrasis ramstis: Priežiūra ir gydymas

| 38. | pritaria Komisijos tikslui toliau plėtoti integruotas priežiūros ir gydymo sistemas; atsižvelgdamas į esamų, pageidaujamų ir būsimų priežiūros bei gydymo sistemų tinkamumą toliau jas plėtoti ir deramai atsižvelgdamas į subsidiarumo principą visuomenės sveikatos srityje, ragina valstybes nares ir kompetentingas valdžios institucijas plėtoti nacionalines, regionų ir vietos priežiūros ir gydymo sistemas, apimančias holistinį ir integruotą požiūrį į lėtinių ligų valdymą; ragina Komisiją šiuo klausimu padėti valstybėms narėms gerbiant skirtingus regionų ir vietos piliečių lūkesčius, normas ir vertybes; ragina Komisiją pasinaudoti Europos vaistų agentūros atliekamu darbu vertinant vaistų poveikį vyresniems žmonėms ir siekiant užtikrinti vyresnio amžiaus pacientams geresnes galimybes įsigyti saugių ir tinkamų vaistų; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos tikslui toliau plėtoti integruotas priežiūros ir gydymo sistemas; atsižvelgdamas į esamų, pageidaujamų ir būsimų priežiūros bei gydymo sistemų tinkamumą toliau jas plėtoti ir deramai atsižvelgdamas į subsidiarumo principą visuomenės sveikatos srityje, ragina valstybes nares ir kompetentingas valdžios institucijas plėtoti nacionalines, regionų ir vietos priežiūros ir gydymo sistemas, apimančias holistinį ir integruotą požiūrį į lėtinių ligų valdymą; ragina Komisiją šiuo klausimu padėti valstybėms narėms gerbiant skirtingus regionų ir vietos piliečių lūkesčius, normas ir vertybes; ragina Komisiją pasinaudoti Europos vaistų agentūros atliekamu darbu vertinant vaistų poveikį vyresniems žmonėms ir siekiant užtikrinti vyresnio amžiaus pacientams geresnes galimybes įsigyti saugių ir tinkamų vaistų;

| 39. | pritaria Komisijos ketinimui įdiegti atskirų atvejų valdymo sistemas ir gydymo planus; vis dėlto, pripažindamas, kad nors į klientą ir (arba) pacientą orientuotas požiūris būtinas, mano, jog tokio metodo įgyvendinimo sąnaudos naudojant parengtus priežiūros paslaugų teikėjus ir panaudojant tinkamas priemones neturėtų būti priskiriamos tik pavieniams asmenims, o turėtų būti laikomos visuomenės atsakomybe, užtikrinančia kartų ir tos pačios kartos žmonių solidarumą; mano, kad reikėtų apsvarstyti naujas solidarumo formas, glūdinčias vyresniosios kartos potenciale, kurios turėtų būti įtrauktos į su priežiūra ir gydymu susijusių klausimų sprendimus; |
| --- | --- |

39.

pritaria Komisijos ketinimui įdiegti atskirų atvejų valdymo sistemas ir gydymo planus; vis dėlto, pripažindamas, kad nors į klientą ir (arba) pacientą orientuotas požiūris būtinas, mano, jog tokio metodo įgyvendinimo sąnaudos naudojant parengtus priežiūros paslaugų teikėjus ir panaudojant tinkamas priemones neturėtų būti priskiriamos tik pavieniams asmenims, o turėtų būti laikomos visuomenės atsakomybe, užtikrinančia kartų ir tos pačios kartos žmonių solidarumą; mano, kad reikėtų apsvarstyti naujas solidarumo formas, glūdinčias vyresniosios kartos potenciale, kurios turėtų būti įtrauktos į su priežiūra ir gydymu susijusių klausimų sprendimus;

| 40. | skatina Komisijos siekį įgyvendinti e. sveikatos iniciatyvą, kuri būtų reikšminga bei svarbi ateities priežiūros ir gydymo sistemoms; vis dėlto pripažįsta, kad vien e. sveikatos sprendimai, nors ir naudingi, gali nepadėti smarkiai pagerinti sveikatos rezultatų, įskaitant psichologinę savijautą, jei tokie sprendimai pakeis žmonių bendravimą, o nebus įtraukti į pacientų ir sveikatos priežiūros specialistų bendravimą akis į akį; mano, kad taikant e. sveikatos technologijas neturėtų būti kenkiama pasitikėjimu grindžiamiems vyresnių žmonių ir sveikatos priežiūros specialistų santykiams; |
| --- | --- |

40.

skatina Komisijos siekį įgyvendinti e. sveikatos iniciatyvą, kuri būtų reikšminga bei svarbi ateities priežiūros ir gydymo sistemoms; vis dėlto pripažįsta, kad vien e. sveikatos sprendimai, nors ir naudingi, gali nepadėti smarkiai pagerinti sveikatos rezultatų, įskaitant psichologinę savijautą, jei tokie sprendimai pakeis žmonių bendravimą, o nebus įtraukti į pacientų ir sveikatos priežiūros specialistų bendravimą akis į akį; mano, kad taikant e. sveikatos technologijas neturėtų būti kenkiama pasitikėjimu grindžiamiems vyresnių žmonių ir sveikatos priežiūros specialistų santykiams;

| 41. | pritaria Komisijos ketinimui prisidėti prie didesnio priežiūros ir gydymo sistemų ekonominio efektyvumo; tačiau pabrėžia, kad nuolat didėjančios bendros sveikatos priežiūros ir socialinės paramos sąnaudos negali tekti tik senėjantiems gyventojams; pripažįsta, kad vis labiau plintant lėtiniams susirgimams didėja sveikatos priežiūros ir socialinės paramos sąnaudos, vis dėlto pažymi, kad žmonėms vis labiau jaučiant šių sąnaudų naštą gali susidaryti užburtas ratas, dėl kurio kyla grėsmė jų sveikatai ir gerovei, nes jie gali būti priversti perskirstyti savo daugiausia ribotus išteklius arba atidėti gydymą, pagalbą ar tinkamą maitinimąsi, jį nutraukti ar net jo atsisakyti, o dėl to savo ruožtu sveikatos priežiūra ir socialinė parama atskiriems asmenims ar visuomenei gali dar labiau pabrangti; |
| --- | --- |

41.

pritaria Komisijos ketinimui prisidėti prie didesnio priežiūros ir gydymo sistemų ekonominio efektyvumo; tačiau pabrėžia, kad nuolat didėjančios bendros sveikatos priežiūros ir socialinės paramos sąnaudos negali tekti tik senėjantiems gyventojams; pripažįsta, kad vis labiau plintant lėtiniams susirgimams didėja sveikatos priežiūros ir socialinės paramos sąnaudos, vis dėlto pažymi, kad žmonėms vis labiau jaučiant šių sąnaudų naštą gali susidaryti užburtas ratas, dėl kurio kyla grėsmė jų sveikatai ir gerovei, nes jie gali būti priversti perskirstyti savo daugiausia ribotus išteklius arba atidėti gydymą, pagalbą ar tinkamą maitinimąsi, jį nutraukti ar net jo atsisakyti, o dėl to savo ruožtu sveikatos priežiūra ir socialinė parama atskiriems asmenims ar visuomenei gali dar labiau pabrangti;

| 42. | pripažįsta Komisijos siekį spręsti teisinio ir reglamentavimo netikrumo bei rinkos susiskaidymo problemas, tačiau pabrėžia, kad įgyvendinant visas būtinas rinkos reformas reikėtų atsižvelgti į tai, jog svarbu išlaikyti sveikatos priežiūros paslaugų kainas prieinamas piliečiams ir kad reikėtų pripažinti ir gerbti nacionalinės, regioninės ir vietos valdžių kompetenciją sveikatos bei socialinės apsaugos srityse ir paisyti jos atsižvelgiant į tai, kad būtina investuoti į bendruomenines priežiūros sistemas; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta Komisijos siekį spręsti teisinio ir reglamentavimo netikrumo bei rinkos susiskaidymo problemas, tačiau pabrėžia, kad įgyvendinant visas būtinas rinkos reformas reikėtų atsižvelgti į tai, jog svarbu išlaikyti sveikatos priežiūros paslaugų kainas prieinamas piliečiams ir kad reikėtų pripažinti ir gerbti nacionalinės, regioninės ir vietos valdžių kompetenciją sveikatos bei socialinės apsaugos srityse ir paisyti jos atsižvelgiant į tai, kad būtina investuoti į bendruomenines priežiūros sistemas;

| 43. | teigia, kad tolesnės pensijų sistemų reformos reikalingos tam, kad tos sistemos būtų tinkamos, tvarios ir saugios, ypač daug dėmesio skiriant vyrų ir moterų atlyginimo, taigi, ir pensijų, skirtumo mažinimui, ir kad pensijų lygis ateities kartoms turi būti prognozuojamas; šiuo tikslu ragina nuosekliau susieti faktinio pensinio amžiaus, oficialaus pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės veiksnius; ragina tas valstybes nares, kurios pailgino arba pailgins pensinį amžių, skatinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą, pvz., taikant mokesčių ir socialinio draudimo lengvatas; |
| --- | --- |

43.

teigia, kad tolesnės pensijų sistemų reformos reikalingos tam, kad tos sistemos būtų tinkamos, tvarios ir saugios, ypač daug dėmesio skiriant vyrų ir moterų atlyginimo, taigi, ir pensijų, skirtumo mažinimui, ir kad pensijų lygis ateities kartoms turi būti prognozuojamas; šiuo tikslu ragina nuosekliau susieti faktinio pensinio amžiaus, oficialaus pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės veiksnius; ragina tas valstybes nares, kurios pailgino arba pailgins pensinį amžių, skatinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą, pvz., taikant mokesčių ir socialinio draudimo lengvatas;

| 44. | atsižvelgdamas į labai didelį sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą kai kuriose valstybėse narėse, kurį lemia tai, kad darbo sąlygos kitose Europos šalyse yra patrauklesnės, ragina Komisiją atlikti viso Europos sveikatos priežiūros potencialo ir nacionalinio potencialo valstybėse narėse lyginamąją analizę; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgdamas į labai didelį sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą kai kuriose valstybėse narėse, kurį lemia tai, kad darbo sąlygos kitose Europos šalyse yra patrauklesnės, ragina Komisiją atlikti viso Europos sveikatos priežiūros potencialo ir nacionalinio potencialo valstybėse narėse lyginamąją analizę;

| 45. | ragina Komisiją parengti strategiją, kuria būtų siekiama užtikrinti visiems ES piliečiams vienodas galimybes sveikatos priežiūros srityje, kad būtų sukurta daug sveikatos priežiūros darbuotojų ir jų teikiamų paslaugų gavėjų prarandančių Europos šalių tarpusavio bendradarbiavimo sistema; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją parengti strategiją, kuria būtų siekiama užtikrinti visiems ES piliečiams vienodas galimybes sveikatos priežiūros srityje, kad būtų sukurta daug sveikatos priežiūros darbuotojų ir jų teikiamų paslaugų gavėjų prarandančių Europos šalių tarpusavio bendradarbiavimo sistema;

| 46. | teigia, kad šeimos gyvenimo ir darbo derinimo politika padeda moterims geriau spręsti su senėjimu susijusias problemas, turėdamas mintyje tai, kad darbas gerina gyvenimo kokybę; mano, kad tokia politika taip pat padeda išvengti darbo užmokesčio skirtumo, taigi ir pavojaus senatvėje gyventi skurde, kai siekdamos suderinti šeimos gyvenimą ir darbą, moterys privalo rinktis darbą ne visą darbo laiką, nenuolatinį arba nestandartinį darbą ir tai daro atitinkamą poveikį jų mokamoms pensijų įmokoms; |
| --- | --- |

46.

teigia, kad šeimos gyvenimo ir darbo derinimo politika padeda moterims geriau spręsti su senėjimu susijusias problemas, turėdamas mintyje tai, kad darbas gerina gyvenimo kokybę; mano, kad tokia politika taip pat padeda išvengti darbo užmokesčio skirtumo, taigi ir pavojaus senatvėje gyventi skurde, kai siekdamos suderinti šeimos gyvenimą ir darbą, moterys privalo rinktis darbą ne visą darbo laiką, nenuolatinį arba nestandartinį darbą ir tai daro atitinkamą poveikį jų mokamoms pensijų įmokoms;

| 47. | mano, kad būtina didinti pensijų adekvatumą kovojant su lyčių diskriminacija darbo rinkoje, pirmiausia mažinant karjeros galimybių ir darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

47.

mano, kad būtina didinti pensijų adekvatumą kovojant su lyčių diskriminacija darbo rinkoje, pirmiausia mažinant karjeros galimybių ir darbo užmokesčio skirtumą;

| 48. | pabrėžia asmeninės atsakomybės būtinybę, atsižvelgdamas į tai, kad asmenims taip pat reikia galvoti, ką jie gali padaryti, kad užtikrintų savo pragyvenimą pasiekus pensinį amžių; taip pat pabrėžia, kad esminis vaidmuo tenka šeimai ir kartų solidarumui; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia asmeninės atsakomybės būtinybę, atsižvelgdamas į tai, kad asmenims taip pat reikia galvoti, ką jie gali padaryti, kad užtikrintų savo pragyvenimą pasiekus pensinį amžių; taip pat pabrėžia, kad esminis vaidmuo tenka šeimai ir kartų solidarumui;

Trečiasis ramstis: Vyresnių žmonių aktyvumas ir savarankiškas gyvenimas

| 49. | pritaria Komisijos požiūriui į vyresnių žmonių aktyvumą ir savarankišką gyvenimą, konkrečiai – jos visa apimančiam požiūriui į senėjimo įtaką ir svarbą, nes žmonėms senstant jų gyvenimo ir judėjimo aplinka vis mažėja, o vyresni žmonės nori kuo ilgiau gyventi savarankiškai ir aktyviai dalyvauti bendruomenės gyvenime; pabrėžia, kad reikia skatinti vyresnius žmones kuo ilgiau savarankiškai gyventi savo namuose, jei tai įmanoma ir jei jie to pageidauja, kad įprasta kasdienybė ir fizine, ir psichine prasme būtų kuo mažiau trikdoma; be to, pabrėžia, kad sprendžiant šią problemą reikia kreipti dėmesį ne tik į tai, kur vyresni asmenys gyvena, bet ir į visas kartas įtraukiančią visapusiškai aktyvią kaimynystę; mano, kad bendroji programa „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA) yra svarbi priemonė, kuria galima palengvinti žmonių kasdienį gyvenimą pasitelkiant technines pagalbines priemones; |
| --- | --- |

49.

pritaria Komisijos požiūriui į vyresnių žmonių aktyvumą ir savarankišką gyvenimą, konkrečiai – jos visa apimančiam požiūriui į senėjimo įtaką ir svarbą, nes žmonėms senstant jų gyvenimo ir judėjimo aplinka vis mažėja, o vyresni žmonės nori kuo ilgiau gyventi savarankiškai ir aktyviai dalyvauti bendruomenės gyvenime; pabrėžia, kad reikia skatinti vyresnius žmones kuo ilgiau savarankiškai gyventi savo namuose, jei tai įmanoma ir jei jie to pageidauja, kad įprasta kasdienybė ir fizine, ir psichine prasme būtų kuo mažiau trikdoma; be to, pabrėžia, kad sprendžiant šią problemą reikia kreipti dėmesį ne tik į tai, kur vyresni asmenys gyvena, bet ir į visas kartas įtraukiančią visapusiškai aktyvią kaimynystę; mano, kad bendroji programa „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA) yra svarbi priemonė, kuria galima palengvinti žmonių kasdienį gyvenimą pasitelkiant technines pagalbines priemones;

| 50. | skatina Komisiją vertinant savarankiško gyvenimo sprendimus atsižvelgti į problemas, kurias lemia daugelyje valstybių narių esantis atotrūkis tarp vidutinės sveiko gyvenimo trukmės ir pensinio amžiaus, dėl kurio daugybė žmonių gali atsidurti tokioje padėtyje, kai dirbti jie jau nebegali, o teisės gauti visas jiems priklausančias pensijos išmokas dar neturi; |
| --- | --- |

50.

skatina Komisiją vertinant savarankiško gyvenimo sprendimus atsižvelgti į problemas, kurias lemia daugelyje valstybių narių esantis atotrūkis tarp vidutinės sveiko gyvenimo trukmės ir pensinio amžiaus, dėl kurio daugybė žmonių gali atsidurti tokioje padėtyje, kai dirbti jie jau nebegali, o teisės gauti visas jiems priklausančias pensijos išmokas dar neturi;

| 51. | primena, kad pagyvenę piliečiai yra mūsų visuomenių turtas, kad labai svarbu panaudoti jų žinias ir patirtį visose gyvenimo srityse ir kuo ilgiau padėti jiems gyventi savarankiškai; |
| --- | --- |

51.

primena, kad pagyvenę piliečiai yra mūsų visuomenių turtas, kad labai svarbu panaudoti jų žinias ir patirtį visose gyvenimo srityse ir kuo ilgiau padėti jiems gyventi savarankiškai;

| 52. | yra įsitikinęs, kad itin svarbu kovoti su vyresnės kartos informacine atskirtimi ir kad prieiga prie naujų technologijų ir galimybės jomis naudotis yra bene svarbiausios priemonės siekiant aktyvaus ir sveiko senėjimo ir vyresnio amžiaus žmonių socialinės įtraukties; |
| --- | --- |

52.

yra įsitikinęs, kad itin svarbu kovoti su vyresnės kartos informacine atskirtimi ir kad prieiga prie naujų technologijų ir galimybės jomis naudotis yra bene svarbiausios priemonės siekiant aktyvaus ir sveiko senėjimo ir vyresnio amžiaus žmonių socialinės įtraukties;

| 53. | ragina Komisiją skatinti kurti prieinamą fizinę aplinką, kad būtų galima pritaikyti būstus vyresniems žmonėms, kad jie galėtų būti savarankiškesni; pabrėžia, kad vyresniems žmonėms palankios aplinkos sukūrimas yra geriausia prevencinė priemonė, padedanti išvengti namuose nutinkančių nelaimių, kurios sukelia sunkią negalią ir dėl kurių labai padidėja viešosios ir šeimų išlaidos bei kurios neleidžia užtikrinti aktyvaus vyresnių žmonių senėjimo išlaikant gerą sveikatą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją skatinti kurti prieinamą fizinę aplinką, kad būtų galima pritaikyti būstus vyresniems žmonėms, kad jie galėtų būti savarankiškesni; pabrėžia, kad vyresniems žmonėms palankios aplinkos sukūrimas yra geriausia prevencinė priemonė, padedanti išvengti namuose nutinkančių nelaimių, kurios sukelia sunkią negalią ir dėl kurių labai padidėja viešosios ir šeimų išlaidos bei kurios neleidžia užtikrinti aktyvaus vyresnių žmonių senėjimo išlaikant gerą sveikatą;

| 54. | remia Komisijos siekį sukurti vyresniems žmonėms pritaikytą aplinką, kad nebūtų kliudoma panaudoti vyresnių žmonių galimų ir (likusių) gebėjimų, būtų galima padėti vyresniems žmonėms kuo ilgiau išlaikyti savo fizinius ir pažintinius gebėjimus ir gyventi sau artimoje ir saugioje aplinkoje bei išvengti socialinės atskirties; tačiau ragina Komisiją skatinti visiems tinkančios aplinkos kūrimą ir pabrėžia, kad tokia aplinka turėtų būti suprantama plačiąja prasme, ne tik kaip miesto ar kaimo aplinka, pasižyminti saugiais namais, į kuriuos lengva patekti, pritaikytais šaligatviais, miestais ir pan., bet ir kaip socialinė, psichologinė, kultūrinė ir gamtinė aplinka, siūlanti įvairių tipų veiklą ir suteikianti kiekvienam asmeniui galimybių atsiskleisti ir būti motyvuotam; pabrėžia, kad sukūrus tokią miestų aplinką dėl lengvesnio gyvybiškai svarbių viešųjų paslaugų prieinamumo vyresniems žmonėms turėtų būti užtikrinta geresnė galimybė pasinaudoti gyvenimo tankiai apgyvendintoje teritorijoje pranašumais; taip pat pažymi, kad nepaisant vykstančios urbanizacijos, daug žmonių tebegyvena kaimo vietovėse, kuriose taip pat turėtų būti priimami novatoriški sprendimai; |
| --- | --- |

54.

remia Komisijos siekį sukurti vyresniems žmonėms pritaikytą aplinką, kad nebūtų kliudoma panaudoti vyresnių žmonių galimų ir (likusių) gebėjimų, būtų galima padėti vyresniems žmonėms kuo ilgiau išlaikyti savo fizinius ir pažintinius gebėjimus ir gyventi sau artimoje ir saugioje aplinkoje bei išvengti socialinės atskirties; tačiau ragina Komisiją skatinti visiems tinkančios aplinkos kūrimą ir pabrėžia, kad tokia aplinka turėtų būti suprantama plačiąja prasme, ne tik kaip miesto ar kaimo aplinka, pasižyminti saugiais namais, į kuriuos lengva patekti, pritaikytais šaligatviais, miestais ir pan., bet ir kaip socialinė, psichologinė, kultūrinė ir gamtinė aplinka, siūlanti įvairių tipų veiklą ir suteikianti kiekvienam asmeniui galimybių atsiskleisti ir būti motyvuotam; pabrėžia, kad sukūrus tokią miestų aplinką dėl lengvesnio gyvybiškai svarbių viešųjų paslaugų prieinamumo vyresniems žmonėms turėtų būti užtikrinta geresnė galimybė pasinaudoti gyvenimo tankiai apgyvendintoje teritorijoje pranašumais; taip pat pažymi, kad nepaisant vykstančios urbanizacijos, daug žmonių tebegyvena kaimo vietovėse, kuriose taip pat turėtų būti priimami novatoriški sprendimai;

| 55. | be to, pabrėžia, kad svarbu pritaikyti patalpas, kuriose gyvena vyresni asmenys, siekiant išvengti namuose nutinkančių nelaimių ir kritimų bei suteikti galimybę ilgiau gyventi savarankiškai; ragina valstybes nares užtikrinti, kad vyresniems žmonėms palankios aplinkos kūrimas būtų finansuojamas; remia priemones, kurios padėtų išvengti vyresnio amžiaus ir (arba) namuose įkalintų žmonių atskyrimo ir sudarytų sąlygas jiems nepatirti gėdos dėl ligų, susijusių su amžiumi arba nepriklausančių nuo jo; |
| --- | --- |

55.

be to, pabrėžia, kad svarbu pritaikyti patalpas, kuriose gyvena vyresni asmenys, siekiant išvengti namuose nutinkančių nelaimių ir kritimų bei suteikti galimybę ilgiau gyventi savarankiškai; ragina valstybes nares užtikrinti, kad vyresniems žmonėms palankios aplinkos kūrimas būtų finansuojamas; remia priemones, kurios padėtų išvengti vyresnio amžiaus ir (arba) namuose įkalintų žmonių atskyrimo ir sudarytų sąlygas jiems nepatirti gėdos dėl ligų, susijusių su amžiumi arba nepriklausančių nuo jo;

| 56. | pabrėžia, kad kaimo ir miesto vietovėse turi būti vienodai gerai rūpinamasi vyresniais žmonėmis; mano, kad IRT grindžiamos technologinės inovacijos turėtų padėti spręsti judumo problemas, su kuriomis susiduria kaimo vietovėse gyvenantys vyresni žmonės; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad kaimo ir miesto vietovėse turi būti vienodai gerai rūpinamasi vyresniais žmonėmis; mano, kad IRT grindžiamos technologinės inovacijos turėtų padėti spręsti judumo problemas, su kuriomis susiduria kaimo vietovėse gyvenantys vyresni žmonės;

| 57. | pabrėžia, kad reikia ypač daug dėmesio skirti atokiose vietovėse gyvenančių arba daugeliu atžvilgių nepalankioje padėtyje esančių vyresnio amžiaus asmenų įtraukčiai skatinti; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad reikia ypač daug dėmesio skirti atokiose vietovėse gyvenančių arba daugeliu atžvilgių nepalankioje padėtyje esančių vyresnio amžiaus asmenų įtraukčiai skatinti;

| 58. | remia Komisijos siekį sukurti vyresniems žmonėms pritaikytą aplinką, kad jie galėtų nevaržomai naudotis potencialiais (ir turimais) gebėjimais; pabrėžia, kad sąvoką „aplinka“ reikia vertinti plačiai, neapsiribojant vien urbanistine aplinka, bet įtraukiant ir socialinę, psichologinę, kultūrinę ir gamtos aplinką; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti galimybę priimti Europos prieinamumo teisės aktą; |
| --- | --- |

58.

remia Komisijos siekį sukurti vyresniems žmonėms pritaikytą aplinką, kad jie galėtų nevaržomai naudotis potencialiais (ir turimais) gebėjimais; pabrėžia, kad sąvoką „aplinka“ reikia vertinti plačiai, neapsiribojant vien urbanistine aplinka, bet įtraukiant ir socialinę, psichologinę, kultūrinę ir gamtos aplinką; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti galimybę priimti Europos prieinamumo teisės aktą;

| 59. | ragina Komisiją apsvarstyti galimus sprendimus ir gerąją patirtį, susijusią su nauju požiūriu į aktyvaus senėjimo procesą ir su visapusiškos bei darnios aktyvaus senėjimo sistemos, kuri veiktų visose valstybėse narėse, sukūrimu; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją apsvarstyti galimus sprendimus ir gerąją patirtį, susijusią su nauju požiūriu į aktyvaus senėjimo procesą ir su visapusiškos bei darnios aktyvaus senėjimo sistemos, kuri veiktų visose valstybėse narėse, sukūrimu;

| 60. | siūlo, kad į Sąjungos politiką, vykdomą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XII antraštinę dalį dėl švietimo ir sporto, būtų įtraukiama vyresnių žmonių aktyvumo skatinimo veikla; |
| --- | --- |

60.

siūlo, kad į Sąjungos politiką, vykdomą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XII antraštinę dalį dėl švietimo ir sporto, būtų įtraukiama vyresnių žmonių aktyvumo skatinimo veikla;

| 61. | pabrėžia, kad panaikinus architektūrines kliūtis neįgaliesiems, matomas teigiamas poveikis ir vyresnio amžiaus žmonių judumui, tad jie gali ilgiau gyventi savarankiškai ir aktyviai; todėl mano, kad svarbu šias kliūtis šalinti ir mažose gyvenvietėse, kur gyvena daug pagyvenusių žmonių; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad panaikinus architektūrines kliūtis neįgaliesiems, matomas teigiamas poveikis ir vyresnio amžiaus žmonių judumui, tad jie gali ilgiau gyventi savarankiškai ir aktyviai; todėl mano, kad svarbu šias kliūtis šalinti ir mažose gyvenvietėse, kur gyvena daug pagyvenusių žmonių;

| 62. | siūlo, kad būtų imamasi priemonių, kuriomis būtų skatinama derinti pensiją su įvairia veikla; |
| --- | --- |

62.

siūlo, kad būtų imamasi priemonių, kuriomis būtų skatinama derinti pensiją su įvairia veikla;

| 63. | ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl kovos su vyresnio amžiaus žmonių diskriminacija patenkant į darbo rinką, darbe ir atliekant darbą, kuriant nuosekliai visoms kartoms palankų darbo sektorių; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl kovos su vyresnio amžiaus žmonių diskriminacija patenkant į darbo rinką, darbe ir atliekant darbą, kuriant nuosekliai visoms kartoms palankų darbo sektorių;

| 64. | ragina darbdavius prireikus dėti daugiau pastangų pritaikant darbo sąlygas pagal vyresnio amžiaus darbuotojų sveikatos būklę ir gebėjimus bei skatinti kurti teigiamą pagyvenusių žmonių darbo vietoje įvaizdį; |
| --- | --- |

64.

ragina darbdavius prireikus dėti daugiau pastangų pritaikant darbo sąlygas pagal vyresnio amžiaus darbuotojų sveikatos būklę ir gebėjimus bei skatinti kurti teigiamą pagyvenusių žmonių darbo vietoje įvaizdį;

| 65. | atkreipia dėmesį į tai, kad senėjimas kelia ne tik sunkumų, bet ir suteikia galimybių, pirmiausia siekti naujovių, kurios ilgainiui galėtų padėti kurti darbo vietas ir skatinti ekonominę gerovę Europoje; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į tai, kad senėjimas kelia ne tik sunkumų, bet ir suteikia galimybių, pirmiausia siekti naujovių, kurios ilgainiui galėtų padėti kurti darbo vietas ir skatinti ekonominę gerovę Europoje;

Horizontalieji klausimai

| 66. | pritaria Komisijos požiūriui į finansavimo priemones, standartizavimo procesus, duomenų saugyklos kūrimą, sinergiją ir bendradarbiavimo gerinimą bei valstybių narių keitimąsi geriausia praktika; taip pat pabrėžia, kad būtina susieti šiuos uždavinius su realiais poreikiais ir paklausa (t. y. užtikrinti, kad politika, programos ir paslaugos būtų pagrįstos įrodymais ir paremtos reprezentatyviu vertinimu bei nuolatiniu stebėjimu, siekiant lengviau ir greičiau sukurti vyresniems žmonėms palankią ES); todėl ragina Komisiją imtis iniciatyvos, kad būtų sukurtos vienodus standartus atitinkančios vertinimo ir stebėsenos priemonės, suteiksiančios galimybę rinkti būtinus duomenis, susijusius su įrodymais grindžiamomis politikos rekomendacijomis, programų plėtojimu ir (sveikatos ir (arba) priežiūros) paslaugų teikimu; |
| --- | --- |

66.

pritaria Komisijos požiūriui į finansavimo priemones, standartizavimo procesus, duomenų saugyklos kūrimą, sinergiją ir bendradarbiavimo gerinimą bei valstybių narių keitimąsi geriausia praktika; taip pat pabrėžia, kad būtina susieti šiuos uždavinius su realiais poreikiais ir paklausa (t. y. užtikrinti, kad politika, programos ir paslaugos būtų pagrįstos įrodymais ir paremtos reprezentatyviu vertinimu bei nuolatiniu stebėjimu, siekiant lengviau ir greičiau sukurti vyresniems žmonėms palankią ES); todėl ragina Komisiją imtis iniciatyvos, kad būtų sukurtos vienodus standartus atitinkančios vertinimo ir stebėsenos priemonės, suteiksiančios galimybę rinkti būtinus duomenis, susijusius su įrodymais grindžiamomis politikos rekomendacijomis, programų plėtojimu ir (sveikatos ir (arba) priežiūros) paslaugų teikimu;

| 67. | pritaria Komisijos požiūriui į visoms amžiaus grupėms palankias inovacijas; tačiau ragina Komisiją užtikrinti, kad šios inovacijos būtų skirtos galutiniams vartotojams ir būtų jiems parankios bei aktyviai panaudotų jų potencialą, ragina Komisiją atitinkamai plėtoti metodiką, kurią taikant būtų galima įvertinti dabartinius ir būsimus vyresnių žmonių poreikius ir įtraukti galutinius vartotojus formuojant jos politiką ir įgyvendinant finansavimo programas; primena, kad įrodyta, jog vyresnių žmonių poreikiams pritaikytos priemonės paprastai naudingos visoms kartoms; |
| --- | --- |

67.

pritaria Komisijos požiūriui į visoms amžiaus grupėms palankias inovacijas; tačiau ragina Komisiją užtikrinti, kad šios inovacijos būtų skirtos galutiniams vartotojams ir būtų jiems parankios bei aktyviai panaudotų jų potencialą, ragina Komisiją atitinkamai plėtoti metodiką, kurią taikant būtų galima įvertinti dabartinius ir būsimus vyresnių žmonių poreikius ir įtraukti galutinius vartotojus formuojant jos politiką ir įgyvendinant finansavimo programas; primena, kad įrodyta, jog vyresnių žmonių poreikiams pritaikytos priemonės paprastai naudingos visoms kartoms;

| 68. | mano, kad būtina geriau koordinuoti skirtingų lygmenų subjektų, dalyvaujančių kuriant aktyvios ir sveikos vyresnių žmonių gyvensenos sprendimus, veiksmus ir pabrėžia, kad šioje srityje būtinas daugiapakopis valdymas; mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos neturėtų būti laikomos tik įgyvendinančiomis veikėjomis: jos privalo dalyvauti visame sprendimų priėmimo ir vertinimo procese; |
| --- | --- |

68.

mano, kad būtina geriau koordinuoti skirtingų lygmenų subjektų, dalyvaujančių kuriant aktyvios ir sveikos vyresnių žmonių gyvensenos sprendimus, veiksmus ir pabrėžia, kad šioje srityje būtinas daugiapakopis valdymas; mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos neturėtų būti laikomos tik įgyvendinančiomis veikėjomis: jos privalo dalyvauti visame sprendimų priėmimo ir vertinimo procese;

| 69. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka vietos ir regioniniai veikėjai modernizuojant, gerinant ir racionalizuojant sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugų teikimą, kad būtų sukurti modeliai, kurie padėtų pasiekti geresnių rezultatų darbo rinkoje dalyvaujantiems asmenims; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka vietos ir regioniniai veikėjai modernizuojant, gerinant ir racionalizuojant sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugų teikimą, kad būtų sukurti modeliai, kurie padėtų pasiekti geresnių rezultatų darbo rinkoje dalyvaujantiems asmenims;

| 70. | palankiai vertina esamas iniciatyvas dėl prieinamumo, pvz., Prieinamiausio miesto apdovanojimo iniciatyvą; ragina Komisiją priimti plataus užmojo Europos prieinamumo aktą, kurį taikant būtų patobulinta prieinamų prekių ir paslaugų rinka; |
| --- | --- |

70.

palankiai vertina esamas iniciatyvas dėl prieinamumo, pvz., Prieinamiausio miesto apdovanojimo iniciatyvą; ragina Komisiją priimti plataus užmojo Europos prieinamumo aktą, kurį taikant būtų patobulinta prieinamų prekių ir paslaugų rinka;

| 71. | pritaria idėjai teikti jaunesniosioms kartoms neformalų mokymą, kad vyresniems žmonėms būtų teikiama įprasto pobūdžio bendra priežiūra; |
| --- | --- |

71.

pritaria idėjai teikti jaunesniosioms kartoms neformalų mokymą, kad vyresniems žmonėms būtų teikiama įprasto pobūdžio bendra priežiūra;

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu daugiau investuoti į švietimą, mokymą ir tolesnį profesinį mokymą bei didinti jiems skiriamą finansavimą, teikiant pirmenybę mokymuisi visą gyvenimą, ir propaguoti sveiką gyvenimo būdą, kad būtų sukurta visoms kartoms palanki darbo rinka, o vyresnio amžiaus darbuotojai galėtų įsitvirtinti besikeičiančioje technologinėje aplinkoje; šiuo atžvilgiu ragina daug dėmesio skirti mokymosi visą gyvenimą programoms pagal programą „Erasmus visiems“, kuri yra veiksminga priemonė skatinant visų amžiaus grupių Sąjungos piliečių švietimą ir tęstinį profesinį tobulinimąsi; |
| --- | --- |

72.

atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu daugiau investuoti į švietimą, mokymą ir tolesnį profesinį mokymą bei didinti jiems skiriamą finansavimą, teikiant pirmenybę mokymuisi visą gyvenimą, ir propaguoti sveiką gyvenimo būdą, kad būtų sukurta visoms kartoms palanki darbo rinka, o vyresnio amžiaus darbuotojai galėtų įsitvirtinti besikeičiančioje technologinėje aplinkoje; šiuo atžvilgiu ragina daug dėmesio skirti mokymosi visą gyvenimą programoms pagal programą „Erasmus visiems“, kuri yra veiksminga priemonė skatinant visų amžiaus grupių Sąjungos piliečių švietimą ir tęstinį profesinį tobulinimąsi;

| 73. | pabrėžia, kad senėjimui reikia taikyti holistinį požiūrį, siekti visapusiško vystymosi ir vykdyti ne tik mokymosi visą gyvenimą srities ir darbo rinkos reformas, bet ir sudaryti naudojimosi jais galimybes, įskaitant tokius veiksnius, kaip transportas, infrastruktūra ir pastatai; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad senėjimui reikia taikyti holistinį požiūrį, siekti visapusiško vystymosi ir vykdyti ne tik mokymosi visą gyvenimą srities ir darbo rinkos reformas, bet ir sudaryti naudojimosi jais galimybes, įskaitant tokius veiksnius, kaip transportas, infrastruktūra ir pastatai;

| 74. | pabrėžia poreikį taikyti šeimos narių slaugytojų paramos sistemas; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia poreikį taikyti šeimos narių slaugytojų paramos sistemas;

| 75. | pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia skatinti kurti vyresniems žmonėms palankią aplinką, kuri turi būti suprantama kaip labai svarbus veiksnys, prisidedantis prie vyresnių žmonių ilgalaikio aktyvumo ir sveikatos; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik skatinti kurti vyresniems žmonėms palankią aplinką nepakanka norint, kad būtų iš tikrųjų pasiekta teigiamų rezultatų sprendžiant klausimus, susijusius, pvz., su žmonių judumu, ėjimui pėsčiomis pritaikyta aplinka, bendruomenės visuomeninei veiklai pritaikyta infrastruktūra, taip pat su kokybiškų ir įperkamų sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugų ir tinkamo bei įperkamo būsto prieinamumu; |
| --- | --- |

75.

pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia skatinti kurti vyresniems žmonėms palankią aplinką, kuri turi būti suprantama kaip labai svarbus veiksnys, prisidedantis prie vyresnių žmonių ilgalaikio aktyvumo ir sveikatos; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik skatinti kurti vyresniems žmonėms palankią aplinką nepakanka norint, kad būtų iš tikrųjų pasiekta teigiamų rezultatų sprendžiant klausimus, susijusius, pvz., su žmonių judumu, ėjimui pėsčiomis pritaikyta aplinka, bendruomenės visuomeninei veiklai pritaikyta infrastruktūra, taip pat su kokybiškų ir įperkamų sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugų ir tinkamo bei įperkamo būsto prieinamumu;

| 76. | palankiai vertina tikslą skatinti senėjimui palankią aplinką kaip pagrindinę priemonę siekiant remti pagyvenusius darbuotojus ir darbo ieškančius asmenis ir skatinti įtraukių visuomenių kūrimąsi, kurios visiems užtikrintų vienodas galimybes; |
| --- | --- |

76.

palankiai vertina tikslą skatinti senėjimui palankią aplinką kaip pagrindinę priemonę siekiant remti pagyvenusius darbuotojus ir darbo ieškančius asmenis ir skatinti įtraukių visuomenių kūrimąsi, kurios visiems užtikrintų vienodas galimybes;

| 77. | pabrėžia, kad darbuotojų saugos ir sveikatos užtikrinimas darbo vietoje yra svarbus, kadangi tai tvaraus profesinio gyvenimo ir aktyvaus senėjimo prielaida, ypač neįgaliems arba chroniškomis ligomis sergantiems darbuotojams; atkreipia dėmesį į tai, kad IRT ir mašinos galėtų atlikti svarbiausią vaidmenį siekiant palengvinti senėjančios darbo jėgos fizines užduotis; ragina Komisiją ir valstybes nares atitinkamais atvejais skatinti tokias technologijas; palankiai vertina tai, kad pripažįstama, kaip svarbu vykdyti strateginio įgyvendinimo plano pirmojo ramsčio prevenciją; yra įsitikinęs tuo, kad prevencijai taip pat tenka itin svarbus vaidmuo gerinant darbuotojų sveikatą ir tokiu būdu mažinant spaudimą sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad darbuotojų saugos ir sveikatos užtikrinimas darbo vietoje yra svarbus, kadangi tai tvaraus profesinio gyvenimo ir aktyvaus senėjimo prielaida, ypač neįgaliems arba chroniškomis ligomis sergantiems darbuotojams; atkreipia dėmesį į tai, kad IRT ir mašinos galėtų atlikti svarbiausią vaidmenį siekiant palengvinti senėjančios darbo jėgos fizines užduotis; ragina Komisiją ir valstybes nares atitinkamais atvejais skatinti tokias technologijas; palankiai vertina tai, kad pripažįstama, kaip svarbu vykdyti strateginio įgyvendinimo plano pirmojo ramsčio prevenciją; yra įsitikinęs tuo, kad prevencijai taip pat tenka itin svarbus vaidmuo gerinant darbuotojų sveikatą ir tokiu būdu mažinant spaudimą sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemoms;

| 78. | yra įsitikinęs, kad, norint išvengti didelių galimybės patekti į darbo rinkas trūkumų, dėl kurių ekonomika gali dar labiau sulėtėti ir gali kilti grėsmė Europos gerovei, reikalingos visa apimančios reformos; šiuo atžvilgiu pabrėžia poreikį plėtoti platesnį požiūrį, kurį taikant būtų atsižvelgiama į tokius klausimus, kaip ekonominė politika, užimtumas, socialinės garantijos, socialinė apsauga, lyčių lygybė ir diskriminacija; |
| --- | --- |

78.

yra įsitikinęs, kad, norint išvengti didelių galimybės patekti į darbo rinkas trūkumų, dėl kurių ekonomika gali dar labiau sulėtėti ir gali kilti grėsmė Europos gerovei, reikalingos visa apimančios reformos; šiuo atžvilgiu pabrėžia poreikį plėtoti platesnį požiūrį, kurį taikant būtų atsižvelgiama į tokius klausimus, kaip ekonominė politika, užimtumas, socialinės garantijos, socialinė apsauga, lyčių lygybė ir diskriminacija;

| 79. | palankiai vertina dabartines iniciatyvas standartizacijos srityje, pvz., įgaliojimus dėl visiems tinkamos aplinkos, IRT ir sukurtos aplinkos prieinamumo; atkreipia dėmesį į Komisijos įsipareigojimą imtis panašių iniciatyvų, kuriomis siekiama nustatyti e. sveikatai ir savarankiškam gyvenimui taikytinus Europos standartus; ragina Komisiją ir standartizacijos institucijas labiau įtraukti vartotojus į šias iniciatyvas, kad į jų poreikius būtų tinkamai atsižvelgta; |
| --- | --- |

79.

palankiai vertina dabartines iniciatyvas standartizacijos srityje, pvz., įgaliojimus dėl visiems tinkamos aplinkos, IRT ir sukurtos aplinkos prieinamumo; atkreipia dėmesį į Komisijos įsipareigojimą imtis panašių iniciatyvų, kuriomis siekiama nustatyti e. sveikatai ir savarankiškam gyvenimui taikytinus Europos standartus; ragina Komisiją ir standartizacijos institucijas labiau įtraukti vartotojus į šias iniciatyvas, kad į jų poreikius būtų tinkamai atsižvelgta;

| 80. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti kampanijas, kuriomis būtų siekiama gerinti visuomenės suvokimą apie vyresnio amžiaus darbuotojų, pirmiausia neįgalių ir chroniškomis ligomis sergančių darbuotojų, indėlį ir produktyvumą; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti kampanijas, kuriomis būtų siekiama gerinti visuomenės suvokimą apie vyresnio amžiaus darbuotojų, pirmiausia neįgalių ir chroniškomis ligomis sergančių darbuotojų, indėlį ir produktyvumą;

| 81. | mano, kad siekiant pagerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, jų pajamos turi būti pakankamo lygio, jie turi turėti būstą, galimybes gauti visų rūšių sveikatos, socialinių ir kultūrinių paslaugų, tvirtus socialinius tinklus, be to, jei pageidauja, jiems turi būti suteikiamos galimybės toliau dalyvauti darbo rinkoje be apribojimų, kuriuos sukelia diskriminacija dėl amžiaus; |
| --- | --- |

81.

mano, kad siekiant pagerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, jų pajamos turi būti pakankamo lygio, jie turi turėti būstą, galimybes gauti visų rūšių sveikatos, socialinių ir kultūrinių paslaugų, tvirtus socialinius tinklus, be to, jei pageidauja, jiems turi būti suteikiamos galimybės toliau dalyvauti darbo rinkoje be apribojimų, kuriuos sukelia diskriminacija dėl amžiaus;

| 82. | pabrėžia, kad svarbu remti vyresnio amžiaus žmonių savanorišką veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas visų kartų savanoriškai veiklai, mano, kad tokia veikla ir iniciatyvos „vyresnio amžiaus asmenys vyresnio amžiaus asmenims“ senstantiems gyventojams galėtų tapti įtraukties priemone ir gerokai prisidėti prie ilgalaikių sveikatos priežiūros sistemų tvarumo užtikrinimo; taigi skatina šios srities vystymąsi ir inovacijas; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad svarbu remti vyresnio amžiaus žmonių savanorišką veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas visų kartų savanoriškai veiklai, mano, kad tokia veikla ir iniciatyvos „vyresnio amžiaus asmenys vyresnio amžiaus asmenims“ senstantiems gyventojams galėtų tapti įtraukties priemone ir gerokai prisidėti prie ilgalaikių sveikatos priežiūros sistemų tvarumo užtikrinimo; taigi skatina šios srities vystymąsi ir inovacijas;

o

o o

| 83. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

83.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 225, 2012 7 27, p. 46.

(2)  OL C 229, 2012 7 31, p. 13.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/19

---

P7_TA(2013)0047

Pasirengimas 16-ajam CITES šalių konferencijos susitikimui (COP 16)

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strateginių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (2012/2838(RSP))

(2016/C 024/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiantį Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ąjį šalių konferencijos susitikimą (COP 16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiantį Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ąjį šalių konferencijos susitikimą (COP 16),

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl pagrindinių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (O-000201/2012 – B7-0109/2013 ir O-000202/2012 – B7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl pagrindinių ES tikslų 2013 m. kovo 3–14 d. Bankoke (Tailandas) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 16-ajam šalių konferencijos susitikimui (O-000201/2012 – B7-0109/2013 ir O-000202/2012 – B7-0110/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi CITES yra išsamiausias galiojantis pasaulinis laukinės faunos ir floros išsaugojimo susitarimas, kuriuo siekiama išvengti pernelyg didelio laukinės faunos ir floros naudojimo vykdant tarptautinę prekybą, ir jį yra pasirašiusios 177 šalys, įskaitant 27 Europos Sąjungos valstybes nares; |
| --- | --- |

A.

kadangi CITES yra išsamiausias galiojantis pasaulinis laukinės faunos ir floros išsaugojimo susitarimas, kuriuo siekiama išvengti pernelyg didelio laukinės faunos ir floros naudojimo vykdant tarptautinę prekybą, ir jį yra pasirašiusios 177 šalys, įskaitant 27 Europos Sąjungos valstybes nares;

| B. | kadangi CITES tikslas yra užtikrinti, kad tarptautinė prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais nekeltų grėsmės rūšių išlikimui laisvėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi CITES tikslas yra užtikrinti, kad tarptautinė prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais nekeltų grėsmės rūšių išlikimui laisvėje;

| C. | kadangi svarbu teikti pirmenybę ilgalaikei gerovei, o ne trumpalaikiams ekonominiams interesams; |
| --- | --- |

C.

kadangi svarbu teikti pirmenybę ilgalaikei gerovei, o ne trumpalaikiams ekonominiams interesams;

| D. | kadangi laukinių rūšių eksploatavimas, nelegali prekyba fauna ir flora, buveinių naikinimas, klimato kaita ir žmonių išeikvoti gamtos ištekliai, yra pagrindinės biologinės įvairovės nuskurdinimo priežastys; |
| --- | --- |

D.

kadangi laukinių rūšių eksploatavimas, nelegali prekyba fauna ir flora, buveinių naikinimas, klimato kaita ir žmonių išeikvoti gamtos ištekliai, yra pagrindinės biologinės įvairovės nuskurdinimo priežastys;

| E. | kadangi nepažeistų miškų ribų nustatymas ir vietovių be kelių išsaugojimas yra ekonomiški biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų išsaugojimo būdai; |
| --- | --- |

E.

kadangi nepažeistų miškų ribų nustatymas ir vietovių be kelių išsaugojimas yra ekonomiški biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų išsaugojimo būdai;

| F. | kadangi CITES rezoliucijos Nr. 9.24 (Rev. COP 15) 4 priede nurodomos atsargumo priemonės, į kurias reikėtų atsižvelgti arba kurias reikėtų įgyvendinti, kai iš dalies keičiami šios konvencijos priedai; |
| --- | --- |

F.

kadangi CITES rezoliucijos Nr. 9.24 (Rev. COP 15) 4 priede nurodomos atsargumo priemonės, į kurias reikėtų atsižvelgti arba kurias reikėtų įgyvendinti, kai iš dalies keičiami šios konvencijos priedai;

| G. | kadangi CITES sprendimai turėtų būti paremti mokslu; |
| --- | --- |

G.

kadangi CITES sprendimai turėtų būti paremti mokslu;

| H. | kadangi pagal CITES rūšys įtraukiamos į priedus pagal jų apsaugos būklę ir tarptautinės prekybos lygį, taigi į I priedą įtrauktos rūšys, kurioms gresia išnykimas ir kuriomis uždrausta komercinė prekyba, o į II priedą – rūšys, su kuriomis susijusi prekyba turi būti kontroliuojama, siekiant, kad ji nekenktų šių rūšių išlikimui; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal CITES rūšys įtraukiamos į priedus pagal jų apsaugos būklę ir tarptautinės prekybos lygį, taigi į I priedą įtrauktos rūšys, kurioms gresia išnykimas ir kuriomis uždrausta komercinė prekyba, o į II priedą – rūšys, su kuriomis susijusi prekyba turi būti kontroliuojama, siekiant, kad ji nekenktų šių rūšių išlikimui;

| I. | kadangi CITES I priede nurodytos rūšys yra griežtai saugomos ir bet kokia komercinė prekyba jame nurodytomis rūšimis draudžiama; kadangi bet koks leidimas parduoti konfiskuotus pavyzdžius arba produktus, pavyzdžiui, dramblio kaulą, tigro kaulus arba raganosio ragą, pažeistų CITES tikslus; |
| --- | --- |

I.

kadangi CITES I priede nurodytos rūšys yra griežtai saugomos ir bet kokia komercinė prekyba jame nurodytomis rūšimis draudžiama; kadangi bet koks leidimas parduoti konfiskuotus pavyzdžius arba produktus, pavyzdžiui, dramblio kaulą, tigro kaulus arba raganosio ragą, pažeistų CITES tikslus;

| J. | kadangi periodinio vertinimo procesas parodė, kad CITES sėkmingai padeda išsaugoti tam tikras konvencijos I priede išvardytas rūšis ir kad jos dabar gali būti perkeltos į II priedą; |
| --- | --- |

J.

kadangi periodinio vertinimo procesas parodė, kad CITES sėkmingai padeda išsaugoti tam tikras konvencijos I priede išvardytas rūšis ir kad jos dabar gali būti perkeltos į II priedą;

| K. | kadangi pagal Biologinės įvairovės konvencijos 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano 12 Aiči biologinės įvairovės tikslą iki 2020 m. žinomų nykstančių rūšių išnykimas bus sustabdytas ir jų apsaugos būklė, ypač tų, kurios nyksta greičiausiai, bus pagerinta ir stabilizuota; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Biologinės įvairovės konvencijos 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano 12 Aiči biologinės įvairovės tikslą iki 2020 m. žinomų nykstančių rūšių išnykimas bus sustabdytas ir jų apsaugos būklė, ypač tų, kurios nyksta greičiausiai, bus pagerinta ir stabilizuota;

| L. | kadangi pagal Biologinės įvairovės konvencijos 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano 6 Aiči biologinės įvairovės tikslą iki 2020 m. visos žuvys ir bestuburių bei vandens augalų ištekliai bus tvariai ir teisėtai valdomi ir naudojami, taikant ekosistema pagristus požiūrius, kad būtų vengiama pernelyg intensyvios žvejybos, būtų taikomi visų išsemtų išteklių atkūrimo planai ir priemonės, žuvininkystė neturėtų didelių neigiamų pasekmių rūšims, kurioms gresia išnykimas, ir pažeidžiamoms ekosistemoms, o žuvininkystės poveikis ištekliams, rūšims ir ekosistemoms neviršytų saugių ekologinių ribų; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Biologinės įvairovės konvencijos 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano 6 Aiči biologinės įvairovės tikslą iki 2020 m. visos žuvys ir bestuburių bei vandens augalų ištekliai bus tvariai ir teisėtai valdomi ir naudojami, taikant ekosistema pagristus požiūrius, kad būtų vengiama pernelyg intensyvios žvejybos, būtų taikomi visų išsemtų išteklių atkūrimo planai ir priemonės, žuvininkystė neturėtų didelių neigiamų pasekmių rūšims, kurioms gresia išnykimas, ir pažeidžiamoms ekosistemoms, o žuvininkystės poveikis ištekliams, rūšims ir ekosistemoms neviršytų saugių ekologinių ribų;

| M. | kadangi tarptautinių aplinkos apsaugos institucijų veiksmingo funkcionavimo pagrindas – sprendimų priėmimo skaidrumas; kadangi JT Rio+20 konferencijos baigiamajame dokumente „Ateitis, kurios mes norime“ dar kartą patvirtinama, kad norint įgyvendinti tvaraus vystimosi tikslus, institucijos visuose lygiuose turi būti veiksmingos, skaidrios, atskaitingos ir demokratinės; ir kadangi skaidrumo skatinimas taip pat nurodytas 2008 – 2013 m. CITES strateginėje vizijoje, išdėstytoje CITES rezoliucijoje Nr. 14.2; |
| --- | --- |

M.

kadangi tarptautinių aplinkos apsaugos institucijų veiksmingo funkcionavimo pagrindas – sprendimų priėmimo skaidrumas; kadangi JT Rio+20 konferencijos baigiamajame dokumente „Ateitis, kurios mes norime“ dar kartą patvirtinama, kad norint įgyvendinti tvaraus vystimosi tikslus, institucijos visuose lygiuose turi būti veiksmingos, skaidrios, atskaitingos ir demokratinės; ir kadangi skaidrumo skatinimas taip pat nurodytas 2008 – 2013 m. CITES strateginėje vizijoje, išdėstytoje CITES rezoliucijoje Nr. 14.2;

| N. | kadangi dabartinėse CITES darbo tvarkos taisyklėse numatyta, kad slaptas balsavimas paprastai nėra naudojamas jokiems kitiems klausimams, išskyrus balsavimą dėl pareigūnų ir priimančiųjų šalių rinkimų; kadangi nepaisant šios taisyklės paskutiniame šalių konferencijos susitikime daugelis sprendimų buvo priimti slaptu balsavimu; kadangi slaptas balsavimas yra nuolat naudojamas dėl opių ir svarbių klausimų, pavyzdžiui, susijusių su jūrų rūšimis ar prekyba dramblio kaulu; |
| --- | --- |

N.

kadangi dabartinėse CITES darbo tvarkos taisyklėse numatyta, kad slaptas balsavimas paprastai nėra naudojamas jokiems kitiems klausimams, išskyrus balsavimą dėl pareigūnų ir priimančiųjų šalių rinkimų; kadangi nepaisant šios taisyklės paskutiniame šalių konferencijos susitikime daugelis sprendimų buvo priimti slaptu balsavimu; kadangi slaptas balsavimas yra nuolat naudojamas dėl opių ir svarbių klausimų, pavyzdžiui, susijusių su jūrų rūšimis ar prekyba dramblio kaulu;

| O. | kadangi silkiaryklių populiacijai gali labai pakenkti eikvojanti žuvininkystė; |
| --- | --- |

O.

kadangi silkiaryklių populiacijai gali labai pakenkti eikvojanti žuvininkystė;

| P. | kadangi viso pasaulio kūjaryklių populiacijai kyla grėsmė dėl tarptautinės prekybos ryklių pelekais ir priegaudos, nes dėl to populiacija sumažėjo tiek, kiek dar nėra buvę; |
| --- | --- |

P.

kadangi viso pasaulio kūjaryklių populiacijai kyla grėsmė dėl tarptautinės prekybos ryklių pelekais ir priegaudos, nes dėl to populiacija sumažėjo tiek, kiek dar nėra buvę;

| Q. | kadangi labai išaugęs neteisėtos dramblių medžioklės mastas daro žalą visų keturių Afrikos subregionų dramblių populiacijai ir tai kelią rimtą ir didėjančia grėsmę; kadangi 2009 – 2011 m. sulaikytas neįtikėtinai didelis kiekis nelegalaus dramblio kaulo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi labai išaugęs neteisėtos dramblių medžioklės mastas daro žalą visų keturių Afrikos subregionų dramblių populiacijai ir tai kelią rimtą ir didėjančia grėsmę; kadangi 2009 – 2011 m. sulaikytas neįtikėtinai didelis kiekis nelegalaus dramblio kaulo;

| R. | kadangi dėl netvarios ir neetiškos trofėjų medžioklės labai sumažėjo į CITES I ir II priedus įtrauktų nykstančių rūšių gyvūnų; kadangi trofėjų medžioklė labai trukdo siekti CITES tikslų; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl netvarios ir neetiškos trofėjų medžioklės labai sumažėjo į CITES I ir II priedus įtrauktų nykstančių rūšių gyvūnų; kadangi trofėjų medžioklė labai trukdo siekti CITES tikslų;

| S. | kadangi dėl nepakankamai veiksmingo įstatymų vykdymo CITES I ir II prieduose išvardytos nykstančios rūšys ir toliau naikinamos siekiant pelno; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl nepakankamai veiksmingo įstatymų vykdymo CITES I ir II prieduose išvardytos nykstančios rūšys ir toliau naikinamos siekiant pelno;

| T. | kadangi apie 80 proc. Afrikos raganosių populiacijos yra Pietų Afrikoje; kadangi sparčiai auga neteisėtos šių gyvūnų medžioklės mastas šios rūšies arealo valstybėse; |
| --- | --- |

T.

kadangi apie 80 proc. Afrikos raganosių populiacijos yra Pietų Afrikoje; kadangi sparčiai auga neteisėtos šių gyvūnų medžioklės mastas šios rūšies arealo valstybėse;

| U. | kadangi ir toliau vyksta nelegali prekyba tigrais ir kitomis, I priede išvardytomis didžiosiomis Azijos katėmis, CITES vis dar nepakanka informacijos apie vykdymo priemones ir ypač pranešimų apie atitiktį šios konvencijos sprendimui Nr. 14.69, kuriam 2007 m. pritarė ES ir pagal kurį palaipsniui reikia nutraukti tigrų auginimą ir užtikrinti, kad jie nebūtų veisiami norint prekiauti (įskaitant šalies viduje) jų dalimis ir dirbiniais iš jų; |
| --- | --- |

U.

kadangi ir toliau vyksta nelegali prekyba tigrais ir kitomis, I priede išvardytomis didžiosiomis Azijos katėmis, CITES vis dar nepakanka informacijos apie vykdymo priemones ir ypač pranešimų apie atitiktį šios konvencijos sprendimui Nr. 14.69, kuriam 2007 m. pritarė ES ir pagal kurį palaipsniui reikia nutraukti tigrų auginimą ir užtikrinti, kad jie nebūtų veisiami norint prekiauti (įskaitant šalies viduje) jų dalimis ir dirbiniais iš jų;

| V. | kadangi klimato kaita labai kenkia baltiesiems lokiams (lot. Ursus maritimus); kadangi didžiulę išnykimo grėsmę jiems kelia medžioklė ir komercinė prekyba jų kūnų dalimis; |
| --- | --- |

V.

kadangi klimato kaita labai kenkia baltiesiems lokiams (lot. Ursus maritimus); kadangi didžiulę išnykimo grėsmę jiems kelia medžioklė ir komercinė prekyba jų kūnų dalimis;

| W. | kadangi Europos Sąjunga sudaro didžiausią namuose auginamų roplių, įskaitant įtrauktų į CITES rūšių, importo rinką; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos Sąjunga sudaro didžiausią namuose auginamų roplių, įskaitant įtrauktų į CITES rūšių, importo rinką;

| X. | kadangi daugelis vėžlių rūšių naudojama maisto rinkoje ir jos įtrauktos į tarptautinę prekybą naminiais gyvūnais; |
| --- | --- |

X.

kadangi daugelis vėžlių rūšių naudojama maisto rinkoje ir jos įtrauktos į tarptautinę prekybą naminiais gyvūnais;

| Y. | kadangi dėl didėjančio žvejybos intensyvumo, kurį sukėlė tarptautinė prekyba rajų žiaunomis, labai sumažėjo mantų (lot. Manta spp.)ir kitų rajų populiacija; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl didėjančio žvejybos intensyvumo, kurį sukėlė tarptautinė prekyba rajų žiaunomis, labai sumažėjo mantų (lot. Manta spp.)ir kitų rajų populiacija;

| Z. | kadangi tarptautinės žuvininkystės priemonės ir CITES turėtų būti naudojamos siekiant to paties tikslo – ilgam išsaugoti žuvų išteklius atviroje jūroje, taip pat atsižvelgiant į netikslinių rūšių priegaudos poveikį; |
| --- | --- |

Z.

kadangi tarptautinės žuvininkystės priemonės ir CITES turėtų būti naudojamos siekiant to paties tikslo – ilgam išsaugoti žuvų išteklius atviroje jūroje, taip pat atsižvelgiant į netikslinių rūšių priegaudos poveikį;

| AA. | kadangi į dabartinę CITES įtrauktos nuostatos dėl įvežimo iš jūros, o konkrečiau dėl įvežančiosios valstybės, kai žuvys sugaunamos atviroje jūroje, nėra aiškios; |
| --- | --- |

AA.

kadangi į dabartinę CITES įtrauktos nuostatos dėl įvežimo iš jūros, o konkrečiau dėl įvežančiosios valstybės, kai žuvys sugaunamos atviroje jūroje, nėra aiškios;

| AB. | kadangi CITES darbo grupė įvežimo iš jūros klausimais pasiūlė sprendimą, pagal kurį pripažįstama vėliavos valstybės jurisdikcija ir ši valstybė turėtų būti atsakinga už CITES dokumentų parengimą, taikant ribotas išimtis frachtuojamiems žvejybos laivams; |
| --- | --- |

AB.

kadangi CITES darbo grupė įvežimo iš jūros klausimais pasiūlė sprendimą, pagal kurį pripažįstama vėliavos valstybės jurisdikcija ir ši valstybė turėtų būti atsakinga už CITES dokumentų parengimą, taikant ribotas išimtis frachtuojamiems žvejybos laivams;

| AC. | kadangi per ateinančius kelerius metus konvencijos šalys greičiausiai turės gerokai padidinti finansavimą, jei norės užtikrinti gerą CITES veikimą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi per ateinančius kelerius metus konvencijos šalys greičiausiai turės gerokai padidinti finansavimą, jei norės užtikrinti gerą CITES veikimą;

| AD. | kadangi Europos Sąjunga tiesiogiai neprisideda prie CITES; tačiau dėl teikiamos paramos vystymuisi ji yra viena pagrindinių šios konvencijos donorių; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Europos Sąjunga tiesiogiai neprisideda prie CITES; tačiau dėl teikiamos paramos vystymuisi ji yra viena pagrindinių šios konvencijos donorių;

| 1. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares laikytis atsargumo principo kaip pagrindinio principo priimant visus sprendimus dėl darbo dokumentų ir teikiant pasiūlymus dėl įtraukimo į CITES priedus, ypač atsižvelgti į principą „vartotojas moka“, ekosistemos sampratą ir tradicinius gamtos apsaugos principus; |
| --- | --- |

1.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares laikytis atsargumo principo kaip pagrindinio principo priimant visus sprendimus dėl darbo dokumentų ir teikiant pasiūlymus dėl įtraukimo į CITES priedus, ypač atsižvelgti į principą „vartotojas moka“, ekosistemos sampratą ir tradicinius gamtos apsaugos principus;

| 2. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares laikytis vienos pozicijos ir gerinti vidaus sprendimų priėmimo procedūrų spartą ir efektyvumą, kad būtų galima greitai susitarti dėl vidinės ES pozicijos dėl CITES COP 16 ir visapusiškai pasinaudoti ES priklausančių visų 27 konvencijos šalių jėga, kad priimant sprendimus per 16-ąjį konvencijos šalių susitikimą būtų laikomasi atsargumo principų; |
| --- | --- |

2.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares laikytis vienos pozicijos ir gerinti vidaus sprendimų priėmimo procedūrų spartą ir efektyvumą, kad būtų galima greitai susitarti dėl vidinės ES pozicijos dėl CITES COP 16 ir visapusiškai pasinaudoti ES priklausančių visų 27 konvencijos šalių jėga, kad priimant sprendimus per 16-ąjį konvencijos šalių susitikimą būtų laikomasi atsargumo principų;

| 3. | ragina Europos Sąjungą imtis vadovaujančio vaidmens apsaugant nykstančias rūšis, aktyviai dalyvauti derybose dėl CITES ir skatinti pašalinti konvencijos spragas, dėl kurių padėtis darosi sudėtingesnė; apgailestauja dėl to, kad buvo pareikšta kaltinimų valstybių narių ir Europos Sąjungos piliečiams, jog šie tarpininkavo pergabenant raganosių ragus į Vietnamą arba į kitas šalis, kur šie produktai turi didelę komercinę vertę, taigi augo jų paklausa ir toliau buvo skatinama neteisėta medžioklė; |
| --- | --- |

3.

ragina Europos Sąjungą imtis vadovaujančio vaidmens apsaugant nykstančias rūšis, aktyviai dalyvauti derybose dėl CITES ir skatinti pašalinti konvencijos spragas, dėl kurių padėtis darosi sudėtingesnė; apgailestauja dėl to, kad buvo pareikšta kaltinimų valstybių narių ir Europos Sąjungos piliečiams, jog šie tarpininkavo pergabenant raganosių ragus į Vietnamą arba į kitas šalis, kur šie produktai turi didelę komercinę vertę, taigi augo jų paklausa ir toliau buvo skatinama neteisėta medžioklė;

| 4. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares prieš konferenciją ir jos metu užmegzti tvirtesnius ryšius su trečiosiomis šalimis ir sudaryti aljansus; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares prieš konferenciją ir jos metu užmegzti tvirtesnius ryšius su trečiosiomis šalimis ir sudaryti aljansus;

| 5. | ragina CITES šalis apsvarstyti papildomas galimybes stiprinti biologinės įvairovės konvencijų šalių bendradarbiavimą, koordinavimą ir sąveiką visais atitinkamais lygmenimis; |
| --- | --- |

5.

ragina CITES šalis apsvarstyti papildomas galimybes stiprinti biologinės įvairovės konvencijų šalių bendradarbiavimą, koordinavimą ir sąveiką visais atitinkamais lygmenimis;

Sprendimų priėmimo skaidrumas

| 6. | kategoriškai nepritaria tam, kad slaptas balsavimas taptų įprasta CITES praktika, nes šios konvencijos darbo tvarkos taisyklėse nustatyta, jog slaptas balsavimas taikomas tik išimtiniais atvejais; atsižvelgdamas į tai, remia atitinkamą Danijos pasiūlymą ES valstybių narių vardu; |
| --- | --- |

6.

kategoriškai nepritaria tam, kad slaptas balsavimas taptų įprasta CITES praktika, nes šios konvencijos darbo tvarkos taisyklėse nustatyta, jog slaptas balsavimas taikomas tik išimtiniais atvejais; atsižvelgdamas į tai, remia atitinkamą Danijos pasiūlymą ES valstybių narių vardu;

| 7. | pritaria Danijos pasiūlymui ES valstybių narių vardu į konferencijos rezoliuciją Nr. 11.1 (Rev. COP 15) įtraukti naują pastraipą dėl interesų konflikto; |
| --- | --- |

7.

pritaria Danijos pasiūlymui ES valstybių narių vardu į konferencijos rezoliuciją Nr. 11.1 (Rev. COP 15) įtraukti naują pastraipą dėl interesų konflikto;

Finansavimas

| 8. | ragina Komisiją teikiant paramą vystymuisi užtikrinti finansavimo tęstinumą, kad būtų pasiekta CITES tikslų; atsižvelgdamas į tai, konkrečiai nurodo šiuo metu vykdomą Nelegalios dramblių medžioklės stebėsenos (MIKE) programą ir mano, kad Europos Sąjunga galėtų atnaujinti su šia programa susijusius įsipareigojimus, atsižvelgusi į nepriklausomą programos veiksmingumo persvarstymą ir įvertinimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją teikiant paramą vystymuisi užtikrinti finansavimo tęstinumą, kad būtų pasiekta CITES tikslų; atsižvelgdamas į tai, konkrečiai nurodo šiuo metu vykdomą Nelegalios dramblių medžioklės stebėsenos (MIKE) programą ir mano, kad Europos Sąjunga galėtų atnaujinti su šia programa susijusius įsipareigojimus, atsižvelgusi į nepriklausomą programos veiksmingumo persvarstymą ir įvertinimą;

| 9. | skatina Komisiją ir ES valstybes nares išnagrinėti galimybes per Europos plėtros fondą teikti ilgalaikę finansinę paramą CITES konvencijai; |
| --- | --- |

9.

skatina Komisiją ir ES valstybes nares išnagrinėti galimybes per Europos plėtros fondą teikti ilgalaikę finansinę paramą CITES konvencijai;

| 10. | pritaria CITES pasiūlymui kreiptis į Pasaulio aplinkos fondą (PAF), kad jis taptų CITES finansiniu mechanizmu, ir PAF 6 pradėti taikyti biologinės įvairovės strategiją, įtraukiant rūšių sudedamąją dalį (1); |
| --- | --- |

10.

pritaria CITES pasiūlymui kreiptis į Pasaulio aplinkos fondą (PAF), kad jis taptų CITES finansiniu mechanizmu, ir PAF 6 pradėti taikyti biologinės įvairovės strategiją, įtraukiant rūšių sudedamąją dalį (1);

Įvežimas iš jūros

| 11. | palankiai vertina CITES darbo grupės įvežimo iš jūros klausimais diskusijas ir pažangą; remia COP 16 dokumentą Nr. 32, kuriame siekiama, kad būtų geriau užtikrinamas nuostatų dėl CITES įrašytų jūrų gyvūnų rūšių, kurios pagaunamos už konvencijos šalių jurisdikcijos ribų esančiose jūrose, vykdymas, ir ragina šalis užbaigti darbą minėtu klausimu per COP 16; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina CITES darbo grupės įvežimo iš jūros klausimais diskusijas ir pažangą; remia COP 16 dokumentą Nr. 32, kuriame siekiama, kad būtų geriau užtikrinamas nuostatų dėl CITES įrašytų jūrų gyvūnų rūšių, kurios pagaunamos už konvencijos šalių jurisdikcijos ribų esančiose jūrose, vykdymas, ir ragina šalis užbaigti darbą minėtu klausimu per COP 16;

Rykliai

| 12. | pritaria Brazilijos, Komorų Salų, Kroatijos, Egipto ir Danijos pasiūlymui Europos Sąjungos valstybių narių vardu įtraukti paprastuosius silkiaryklius (lot. Lamna nasus) į konvencijos II priedą; ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

12.

pritaria Brazilijos, Komorų Salų, Kroatijos, Egipto ir Danijos pasiūlymui Europos Sąjungos valstybių narių vardu įtraukti paprastuosius silkiaryklius (lot. Lamna nasus) į konvencijos II priedą; ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti šį pasiūlymą;

| 13. | pritaria Brazilijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Ekvadoro, Hondūro, Meksikos ir Danijos pasiūlymui Europos Sąjungos valstybių narių vardu įtraukti tris kūjaryklių (lot. Sphyrna spp) rūšis į konvencijos II priedą; ragina Komisiją ir valstybes nares paremti šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

13.

pritaria Brazilijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Ekvadoro, Hondūro, Meksikos ir Danijos pasiūlymui Europos Sąjungos valstybių narių vardu įtraukti tris kūjaryklių (lot. Sphyrna spp) rūšis į konvencijos II priedą; ragina Komisiją ir valstybes nares paremti šį pasiūlymą;

| 14. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti Brazilijos, Kolumbijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pasiūlymą įtraukti ilgapelekius pilkuosius ryklius (lot. Carcharhinus longimanus) į CITES II priedą; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti Brazilijos, Kolumbijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pasiūlymą įtraukti ilgapelekius pilkuosius ryklius (lot. Carcharhinus longimanus) į CITES II priedą;

Dramblio kaulas ir raganosio ragai

| 15. | palankiai vertina tai, kad Tanzanija atsiėmė pasiūlymą perkelti jos Afrikos dramblių (lot. Loxodonta africana) populiaciją iš konvencijos I priedo į II priedą ir leisti vienkartinę prekybą Tanzanijos dramblio kaulo atsargomis; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad Tanzanija atsiėmė pasiūlymą perkelti jos Afrikos dramblių (lot. Loxodonta africana) populiaciją iš konvencijos I priedo į II priedą ir leisti vienkartinę prekybą Tanzanijos dramblio kaulo atsargomis;

| 16. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares visus pasiūlymus Afrikos dramblius perkelti į mažiau saugomų rūšių priedą ar leisti prekiauti dramblio kaulu atmesti iki to laiko, kol bus atliktas 2008 m. lapkričio mėn. vienkartinės prekybos Botsvanos, Namibijos, Pietų Afrikos ir Zimbabvės dramblio kaulo atsargomis leidimo poveikio vertinimas ir bus nustatyta, kad vienkartinė prekyba nedaro jokio neigiamo poveikio dramblių populiacijai minėtose šalyse ir kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares visus pasiūlymus Afrikos dramblius perkelti į mažiau saugomų rūšių priedą ar leisti prekiauti dramblio kaulu atmesti iki to laiko, kol bus atliktas 2008 m. lapkričio mėn. vienkartinės prekybos Botsvanos, Namibijos, Pietų Afrikos ir Zimbabvės dramblio kaulo atsargomis leidimo poveikio vertinimas ir bus nustatyta, kad vienkartinė prekyba nedaro jokio neigiamo poveikio dramblių populiacijai minėtose šalyse ir kaimyninėse šalyse;

| 17. | atsižvelgdamas į dabartinę neteisėtos dramblių medžioklės krizę ragina CITES šalis svarstant sprendimų priėmimo mechanizmą, susijusį su būsima prekyba dramblio kaulu, kai visiškai pasibaigs 9 metų laikotarpis nuo tada, kai 2008 m. lapkričio mėn. Botsvanai, Namibijai, Pietų Afrikai ir Zimbabvei buvo suteiktas vienkartinės prekybos dramblio kaulo atsargomis leidimas, laikytis atsargumo principo ir savo sprendimus pagrįsti galimu poveikiu dramblių apsaugai ir Afrikos dramblių veiksmų plano įgyvendinimui; taip pat ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares pritarti pasiūlymui iš dalies pakeisti sprendimą Nr. 14.77 dėl sprendimų priėmimo mechanizmo, susijusio su būsima prekyba dramblio kaulu, kaip pasiūlė Beninas, Burkina Faso, Centrinė Afrikos Respublika, Dramblio Kauno Krantas, Kenija, Liberija, Nigerija ir Togas; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į dabartinę neteisėtos dramblių medžioklės krizę ragina CITES šalis svarstant sprendimų priėmimo mechanizmą, susijusį su būsima prekyba dramblio kaulu, kai visiškai pasibaigs 9 metų laikotarpis nuo tada, kai 2008 m. lapkričio mėn. Botsvanai, Namibijai, Pietų Afrikai ir Zimbabvei buvo suteiktas vienkartinės prekybos dramblio kaulo atsargomis leidimas, laikytis atsargumo principo ir savo sprendimus pagrįsti galimu poveikiu dramblių apsaugai ir Afrikos dramblių veiksmų plano įgyvendinimui; taip pat ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares pritarti pasiūlymui iš dalies pakeisti sprendimą Nr. 14.77 dėl sprendimų priėmimo mechanizmo, susijusio su būsima prekyba dramblio kaulu, kaip pasiūlė Beninas, Burkina Faso, Centrinė Afrikos Respublika, Dramblio Kauno Krantas, Kenija, Liberija, Nigerija ir Togas;

| 18. | ragina CITES šalis patvirtinti rezoliuciją dėl Afrikos dramblių veiksmų plano, kurią parengė Nigerija ir Ruanda, ir pritarti šio plano įgyvendinimui, nes jis yra pats veiksmingiausias būdas išsaugoti dramblius visoje Afrikoje; |
| --- | --- |

18.

ragina CITES šalis patvirtinti rezoliuciją dėl Afrikos dramblių veiksmų plano, kurią parengė Nigerija ir Ruanda, ir pritarti šio plano įgyvendinimui, nes jis yra pats veiksmingiausias būdas išsaugoti dramblius visoje Afrikoje;

| 19. | ragina Europos Sąjungą, valstybes nares ir visas CITES šalis paremti Kenijos pasiūlymą nustatyti laikiną nulinę raganosių trofėjų eksporto iš Pietų Afrikos ir Svazilendo kvotą ir ragina CITES šalis išnagrinėti priemones, kaip sumažinti raganosių ragų paklausą; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Sąjungą, valstybes nares ir visas CITES šalis paremti Kenijos pasiūlymą nustatyti laikiną nulinę raganosių trofėjų eksporto iš Pietų Afrikos ir Svazilendo kvotą ir ragina CITES šalis išnagrinėti priemones, kaip sumažinti raganosių ragų paklausą;

| 20. | ragina šalis naujai nustatyti metines nacionalines trofėjų, kurių rūšys išvardytos CITES I ir II prieduose dėl nykstančių rūšių, medžioklės eksporto kvotas; |
| --- | --- |

20.

ragina šalis naujai nustatyti metines nacionalines trofėjų, kurių rūšys išvardytos CITES I ir II prieduose dėl nykstančių rūšių, medžioklės eksporto kvotas;

| 21. | ragina visas šalis, kuriose naudojami raganosių ragai, ypač Vietnamą, nedelsiant imtis priemonių, nutraukti nelegalų raganosių ragų importą ir nustatyti griežtas baudas asmenims, kurie pažeidžia įstatymus, taip pat šviesti vartotojus dėl jų daromo vartojimo poveikio laukinių raganosių populiacijai; ragina Komisiją ir ES valstybes nares su atitinkamomis šalimis spręsti šiuos klausimus prekybos derybų metu; |
| --- | --- |

21.

ragina visas šalis, kuriose naudojami raganosių ragai, ypač Vietnamą, nedelsiant imtis priemonių, nutraukti nelegalų raganosių ragų importą ir nustatyti griežtas baudas asmenims, kurie pažeidžia įstatymus, taip pat šviesti vartotojus dėl jų daromo vartojimo poveikio laukinių raganosių populiacijai; ragina Komisiją ir ES valstybes nares su atitinkamomis šalimis spręsti šiuos klausimus prekybos derybų metu;

Didžiosios katės

| 22. | primygtinai reikalauja Europos Sąjungą ir valstybes nares laikinai sustabdyti prekybą su šalimis, kurios nesilaiko CITES sprendimo Nr. 14.69 dėl tigrų, ir su šalimis, kurios skatina tigrų veisimą prekybai jų dalimis ir dirbiniais iš jų; |
| --- | --- |

22.

primygtinai reikalauja Europos Sąjungą ir valstybes nares laikinai sustabdyti prekybą su šalimis, kurios nesilaiko CITES sprendimo Nr. 14.69 dėl tigrų, ir su šalimis, kurios skatina tigrų veisimą prekybai jų dalimis ir dirbiniais iš jų;

| 23. | primygtinai reikalauja CITES šalis nutraukti netvarią ir neetišką trofėjų medžioklę, dėl kurios labai sumažėjo Afrikos liūtų populiacija; |
| --- | --- |

23.

primygtinai reikalauja CITES šalis nutraukti netvarią ir neetišką trofėjų medžioklę, dėl kurios labai sumažėjo Afrikos liūtų populiacija;

| 24. | apgailestauja, kad nebuvo pateiktas joks pasiūlymas iš CITES II priedo perkelti liūtus (lot. Panthera leo) į I priedą; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad nebuvo pateiktas joks pasiūlymas iš CITES II priedo perkelti liūtus (lot. Panthera leo) į I priedą;

Ropliai

| 25. | primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės paremtų paketą pasiūlymų, kuriais siekiama, kad kelios Šiaurės Amerikos ir Azijos vėžlių ir sausumos vėžlių rūšys būtų įtrauktos į CITES II priedą, o septynios jų rūšys – perkeltos į I priedą; |
| --- | --- |

25.

primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės paremtų paketą pasiūlymų, kuriais siekiama, kad kelios Šiaurės Amerikos ir Azijos vėžlių ir sausumos vėžlių rūšys būtų įtrauktos į CITES II priedą, o septynios jų rūšys – perkeltos į I priedą;

| 26. | klausimu, susijusiu su alternatyviais pasiūlymais dėl trijų vandeninių dėžinių vėžlių (lot. Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis ir Geoemyda japonica) rūšių, ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti griežtesnius arealo šalių (Vietnamo ir Japonijos) pasiūlymus, atitinkančius CITES Singapūre surengto seminaro ekspertų rekomendacijas; |
| --- | --- |

26.

klausimu, susijusiu su alternatyviais pasiūlymais dėl trijų vandeninių dėžinių vėžlių (lot. Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis ir Geoemyda japonica) rūšių, ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti griežtesnius arealo šalių (Vietnamo ir Japonijos) pasiūlymus, atitinkančius CITES Singapūre surengto seminaro ekspertų rekomendacijas;

| 27. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares pritarti vienintelių arealo šalių (atitinkamai Naujosios Zelandijos ir Kinijos) pasiūlymui įtraukti Naujosios Zelandijos žaliuosius gekonus (lot. Naultinus spp.) ir Mangšano duobagalves gyvates (lot. Protobothrops mangshanensis) į CITES II priedą; |
| --- | --- |

27.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares pritarti vienintelių arealo šalių (atitinkamai Naujosios Zelandijos ir Kinijos) pasiūlymui įtraukti Naujosios Zelandijos žaliuosius gekonus (lot. Naultinus spp.) ir Mangšano duobagalves gyvates (lot. Protobothrops mangshanensis) į CITES II priedą;

| 28. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares pritarti Šveicarijos sprendimo dėl prekybos gyvatėmis ir jų apsaugos valdymo projektui; |
| --- | --- |

28.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares pritarti Šveicarijos sprendimo dėl prekybos gyvatėmis ir jų apsaugos valdymo projektui;

Kitos rūšys

| 29. | primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga ir ES valstybės narės paremtų sprendimo, kurį pateikė Etiopija, Kenija ir Uganda, projektą dėl teisėtos ir nelegalios gepardų prekybos tyrimo; |
| --- | --- |

29.

primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga ir ES valstybės narės paremtų sprendimo, kurį pateikė Etiopija, Kenija ir Uganda, projektą dėl teisėtos ir nelegalios gepardų prekybos tyrimo;

| 30. | palankiai vertina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) veiklą po 2010 m. vykusio15-ojo (CITES) šalių konferencijos susitikimo; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) veiklą po 2010 m. vykusio15-ojo (CITES) šalių konferencijos susitikimo;

| 31. | apgailestauja, kad nebuvo pasiūlyta įtraukti paprastųjų tunų (lot. Thunnus thynnus) į CITES I priedą; |
| --- | --- |

31.

apgailestauja, kad nebuvo pasiūlyta įtraukti paprastųjų tunų (lot. Thunnus thynnus) į CITES I priedą;

| 32. | apgailestauja, kad nebuvo pasiūlyta įtraukti koralų (lot. Corallium spp. ir Paracorallium spp.) į CITES II priedą; |
| --- | --- |

32.

apgailestauja, kad nebuvo pasiūlyta įtraukti koralų (lot. Corallium spp. ir Paracorallium spp.) į CITES II priedą;

| 33. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti šiuos pasiūlymus:






  — | įtraukti mantas (lot. Manta spp.) į CITES II priedą, kaip pasiūlė Brazilija, Kolumbija ir Ekvadoras, ir įtraukti kitų rūšių rajas į CITES II priedą, kaip pasiūlė Kolumbija ir Ekvadoras; |
| --- | --- | --- |

33.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares paremti šiuos pasiūlymus:

—

įtraukti mantas (lot. Manta spp.) į CITES II priedą, kaip pasiūlė Brazilija, Kolumbija ir Ekvadoras, ir įtraukti kitų rūšių rajas į CITES II priedą, kaip pasiūlė Kolumbija ir Ekvadoras;

| — | perkelti baltuosius lokius (lot. Ursus maritimus) iš CITES II priedo į I priedą, kaip pasiūlė JAV ir pritarė Rusijos Federacija; |
| --- | --- |

—

perkelti baltuosius lokius (lot. Ursus maritimus) iš CITES II priedo į I priedą, kaip pasiūlė JAV ir pritarė Rusijos Federacija;

| — | perkelti Vakarų Afrikos sereninį (lot. Trichesurus senegalensis) iš CITES II priedo į I priedą, kaip pasiūlė Beninas, Senegalas ir Siera Leonė; |
| --- | --- |

—

perkelti Vakarų Afrikos sereninį (lot. Trichesurus senegalensis) iš CITES II priedo į I priedą, kaip pasiūlė Beninas, Senegalas ir Siera Leonė;

| — | perkelti gėlo vandens pjūklažuvę (lot. Pristis microdon) iš CITES II priedo į I priedą, kaip pasiūlė Australija; |
| --- | --- |

—

perkelti gėlo vandens pjūklažuvę (lot. Pristis microdon) iš CITES II priedo į I priedą, kaip pasiūlė Australija;

| — | įtraukti kelias rožmedžio rūšis (lot. Dalbergia spp.) ir juodmedžio rūšis (lot. Diospyros spp.) į CITES II priedą, kaip pasiūlė Madagaskaras, Belizas, Tailandas ir Vietnamas; |
| --- | --- |

—

įtraukti kelias rožmedžio rūšis (lot. Dalbergia spp.) ir juodmedžio rūšis (lot. Diospyros spp.) į CITES II priedą, kaip pasiūlė Madagaskaras, Belizas, Tailandas ir Vietnamas;

| — | įtraukti kelias rūšis (lot. Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera, ir Uncarina grandidieri), kuriomis kaip dekoratyviniais augalais prekiaujama tarptautiniu mastu, į CITES II priedą, kaip pasiūlė vienintelė arealo šalis Madagaskaras; |
| --- | --- |

—

įtraukti kelias rūšis (lot. Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera, ir Uncarina grandidieri), kuriomis kaip dekoratyviniais augalais prekiaujama tarptautiniu mastu, į CITES II priedą, kaip pasiūlė vienintelė arealo šalis Madagaskaras;

| 34. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares nepritarti šiems pasiūlymams:






  — | pakeisti CITES strateginės vizijos dokumentą, reikalaujant, kad CITES prisidėtų prie kitų pasauliniu mastu sutartų tikslų, ne tik prie dabartinio tikslo – labai sumažinti biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- | --- |

34.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares nepritarti šiems pasiūlymams:

—

pakeisti CITES strateginės vizijos dokumentą, reikalaujant, kad CITES prisidėtų prie kitų pasauliniu mastu sutartų tikslų, ne tik prie dabartinio tikslo – labai sumažinti biologinės įvairovės nykimą;

| — | sunaikinti ar parduoti I, II ir III prieduose išvardytų rūšių pavydžius, kurie buvo nelegaliai pardavinėjami ir konfiskuoti, kaip pasiūlė Indonezija; |
| --- | --- |

—

sunaikinti ar parduoti I, II ir III prieduose išvardytų rūšių pavydžius, kurie buvo nelegaliai pardavinėjami ir konfiskuoti, kaip pasiūlė Indonezija;

| — | perkelti tris krokodilų rūšis (lot. Crocodylus acutus, C. porosus, ir C. siamensis) iš CITES I priedo į II priedą, kaip pasiūlė Kolumbija ir Tailandas; |
| --- | --- |

—

perkelti tris krokodilų rūšis (lot. Crocodylus acutus, C. porosus, ir C. siamensis) iš CITES I priedo į II priedą, kaip pasiūlė Kolumbija ir Tailandas;

| — | perkelti didžiojo prerinio tetervino porūšį (lot. Tympanuchus cupido attwateri) iš I priedo į II priedą, kaip prašo Gyvūnų reikalų komitetas, nes, nors paskutinė jo nelegalaus gabenimo siunta buvo sulaikyta tik 1998 m., 2012 m. laukinė šio porūšio populiacija sumažėjo 58 proc. (laisvėje gyvena tik 46 paukščiai); |
| --- | --- |

—

perkelti didžiojo prerinio tetervino porūšį (lot. Tympanuchus cupido attwateri) iš I priedo į II priedą, kaip prašo Gyvūnų reikalų komitetas, nes, nors paskutinė jo nelegalaus gabenimo siunta buvo sulaikyta tik 1998 m., 2012 m. laukinė šio porūšio populiacija sumažėjo 58 proc. (laisvėje gyvena tik 46 paukščiai);

| — | išbraukti Sonerato džiunglinę vištą (lot. Gallus sonnerati) ir raudonuosius fazanus (lot. Ithaginis cruentus) iš II priedo, kaip prašo Gyvūnų reikalų komitetas, nes abiejų rūšių laukinė populiacija palaipsniui nyksta, o tarptautinės prekybos džiungline višta, skirta auginti namuose, apimtys yra didelės ir kai kurie raudonųjų fazanų porūšiai randami ribotame areale, kuriam gyvena nedidelė populiacija, taip pat Kinija (arealo šalis) prieštarauja pasiūlymui išbraukti raudonuosius fazanus; |
| --- | --- |

—

išbraukti Sonerato džiunglinę vištą (lot. Gallus sonnerati) ir raudonuosius fazanus (lot. Ithaginis cruentus) iš II priedo, kaip prašo Gyvūnų reikalų komitetas, nes abiejų rūšių laukinė populiacija palaipsniui nyksta, o tarptautinės prekybos džiungline višta, skirta auginti namuose, apimtys yra didelės ir kai kurie raudonųjų fazanų porūšiai randami ribotame areale, kuriam gyvena nedidelė populiacija, taip pat Kinija (arealo šalis) prieštarauja pasiūlymui išbraukti raudonuosius fazanus;

| — | išbraukti imperatoriškąjį juodąjį genį (lot. Campephilus imperialis) iš I priedo, nes nors ši rūšis ir laikoma gali būti išnykusia, vis būna pranešimų, kad jie buvo pastebėti; |
| --- | --- |

—

išbraukti imperatoriškąjį juodąjį genį (lot. Campephilus imperialis) iš I priedo, nes nors ši rūšis ir laikoma gali būti išnykusia, vis būna pranešimų, kad jie buvo pastebėti;

| — | išbraukti rūpestingąsias varles (lot. Rheobatrachussilus ir Rheobatrachusvitellinus) iš CITES II priedo, kaip pasiūlė Australija, nes šios rūšys dar gali būti neišnykę ir šiuo metu vykdomi tyrimai surasti likusias populiacijas; |
| --- | --- |

—

išbraukti rūpestingąsias varles (lot. Rheobatrachussilus ir Rheobatrachusvitellinus) iš CITES II priedo, kaip pasiūlė Australija, nes šios rūšys dar gali būti neišnykę ir šiuo metu vykdomi tyrimai surasti likusias populiacijas;

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, CITES šalims ir CITES sekretoriatui. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, CITES šalims ir CITES sekretoriatui.

---

(1)  http://www.cites.org/eng/cop/16/doc/E-CoP16-08-04.pdf

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/24

---

P7_TA(2013)0048

2014 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. Kiti skirsniai, išskyrus su Komisija susijusį skirsnį

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (2013/2003(BUD))

(2016/C 024/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių II antraštinės dalies 7 skyrių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių II antraštinės dalies 7 skyrių,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0020/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0020/2013),

| A. | kadangi iki šiol nepasiektas susitarimas dėl naujos 2014–2020 m. laikotarpio daugiametės finansinės programos (DFP) ir todėl iki šiol nenustatyta ES 2014 m. biudžeto 5 išlaidų kategorijos viršutinė riba, tuo tarpu 2013 m. 5 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra 9 181 mln. eurų dabartinėmis kainomis (4) ir, jei laiku nebus pasiektas susitarimas dėl kitos DFP, atlikus kasmetinį techninį patikslinimą (5) šios viršutinės ribos galiojimas bus pratęstas 2014 m.; |
| --- | --- |

A.

kadangi iki šiol nepasiektas susitarimas dėl naujos 2014–2020 m. laikotarpio daugiametės finansinės programos (DFP) ir todėl iki šiol nenustatyta ES 2014 m. biudžeto 5 išlaidų kategorijos viršutinė riba, tuo tarpu 2013 m. 5 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra 9 181 mln. eurų dabartinėmis kainomis (4) ir, jei laiku nebus pasiektas susitarimas dėl kitos DFP, atlikus kasmetinį techninį patikslinimą (5) šios viršutinės ribos galiojimas bus pratęstas 2014 m.;

| B. | kadangi, turint mintyje sunkią valstybės skolų naštą ir suvaržymus šiomis tebevykstančio nacionalinių biudžetų konsolidavimo sąlygomis, Europos Parlamentas ir visos ES institucijos turėtų ir toliau prisiimti didelę atsakomybę už biudžetą, jo kontrolę ir nuosaikų lėšų naudojimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi, turint mintyje sunkią valstybės skolų naštą ir suvaržymus šiomis tebevykstančio nacionalinių biudžetų konsolidavimo sąlygomis, Europos Parlamentas ir visos ES institucijos turėtų ir toliau prisiimti didelę atsakomybę už biudžetą, jo kontrolę ir nuosaikų lėšų naudojimą;

| C. | kadangi sklandi Europos Parlamento veikla yra vienodai svarbus pagrindinis principas; |
| --- | --- |

C.

kadangi sklandi Europos Parlamento veikla yra vienodai svarbus pagrindinis principas;

| D. | kadangi kai kurios investicijos gali daryti tvarų poveikį institucijos biudžetui ir todėl turėtų būti svarstomos nepaisant ribotos veiksmų laisvės; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurios investicijos gali daryti tvarų poveikį institucijos biudžetui ir todėl turėtų būti svarstomos nepaisant ribotos veiksmų laisvės;

| E. | kadangi šiuo metinės procedūros etapu Parlamentas laukia kitų institucijų sąmatų ir savo Biuro pasiūlymų dėl 2014 m. biudžeto; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiuo metinės procedūros etapu Parlamentas laukia kitų institucijų sąmatų ir savo Biuro pasiūlymų dėl 2014 m. biudžeto;

| F. | kadangi reikės atsižvelgti į vienkartines finansines 2014 m. viduryje vyksiančių Europos Parlamento rinkimų pasekmes; |
| --- | --- |

F.

kadangi reikės atsižvelgti į vienkartines finansines 2014 m. viduryje vyksiančių Europos Parlamento rinkimų pasekmes;

Bendras 2014 m. biudžeto planas prioritetai

| 1. | pažymi, kad institucijos, solidariai atsižvelgdamos į sunkias ekonomines ir biudžetines sąlygas valstybėse narėse, turėtų toliau riboti ar įšaldyti savo administracinius biudžetus, nepakenkdamos pagrindinės institucijų veiklos kokybei, teisinių įsipareigojimų laikymuisi ir vystymuisi skirtoms investicijoms; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad institucijos, solidariai atsižvelgdamos į sunkias ekonomines ir biudžetines sąlygas valstybėse narėse, turėtų toliau riboti ar įšaldyti savo administracinius biudžetus, nepakenkdamos pagrindinės institucijų veiklos kokybei, teisinių įsipareigojimų laikymuisi ir vystymuisi skirtoms investicijoms;

| 2. | mano, kad 2014 m. asignavimai turėtų būti pagrįsti kruopščia asignavimų panaudojimo 2012 m. ir 2013 m. analize siekiant taupyti lėšas, numatytas pagal eilutes, kuriose įrašytas lėšas įgyvendinant kilo problemų; mano, kad realiai sutaupyti ir efektyviai naudoti lėšas galima nustatant pagal skirtingas biudžeto eilutes numatytų lėšų dubliavimosi ir neveiksmingo jų naudojimo atvejus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad 2014 m. asignavimai turėtų būti pagrįsti kruopščia asignavimų panaudojimo 2012 m. ir 2013 m. analize siekiant taupyti lėšas, numatytas pagal eilutes, kuriose įrašytas lėšas įgyvendinant kilo problemų; mano, kad realiai sutaupyti ir efektyviai naudoti lėšas galima nustatant pagal skirtingas biudžeto eilutes numatytų lėšų dubliavimosi ir neveiksmingo jų naudojimo atvejus;

| 3. | ragina institucijas esant galimybių ir pagrindo stiprinti savo tarpusavio bendradarbiavimą siekiant dalytis geriausia patirtimi ir nustatyti taupymo būdus telkiant žmogiškuosius ir techninius išteklius ir jais dalijantis, pvz., informacinių technologijų sistemų, vertimo raštu ir žodžiu, taip pat vairavimo paslaugų ir galbūt kitose srityse; |
| --- | --- |

3.

ragina institucijas esant galimybių ir pagrindo stiprinti savo tarpusavio bendradarbiavimą siekiant dalytis geriausia patirtimi ir nustatyti taupymo būdus telkiant žmogiškuosius ir techninius išteklius ir jais dalijantis, pvz., informacinių technologijų sistemų, vertimo raštu ir žodžiu, taip pat vairavimo paslaugų ir galbūt kitose srityse;

Parlamentas

| 4. | pabrėžia, kad dėl taupaus lėšų naudojimo institucijose – atsižvelgiant į atitinkamą infliacijos lygį – faktiškai sumažėjo EP biudžetas; primena, jog šito buvo galima pasiekti vykdant griežtą biudžeto planavimą ir kontrolę, aktyviai įsitraukus atsakingam komitetui ir reorganizavus darbą, ypač apribojus pagal kelionėmis skirtas biudžeto eilutes numatytas lėšas, misijų trukmę ir skaičių, pradėjus dažniau naudoti vaizdo konferencijas ir optimizavus vertimo raštu ir žodžiu paslaugas; primena, jog apytikriai apskaičiuota, kad struktūrinės reformos, kurioms jau pritarta ir iš kurių kai kurios pradėtos vykdyti 2011 m., sudarys galimybę kasmet sutaupyti maždaug 29 mln. eurų ir papildomai dar 10 mln. eurų iš nekilnojamo turto finansavimui ateinančiais metais numatomų palūkanų, sutaupytų pasitelkus išankstinius mokėjimus, nepaisant poreikio absorbuoti kompetencijų padidėjimą ir nepaisant papildomų išlaidų, susijusių su 18 papildomų Parlamento narių po Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir su pasirengimu Kroatijos įstojimui; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad dėl taupaus lėšų naudojimo institucijose – atsižvelgiant į atitinkamą infliacijos lygį – faktiškai sumažėjo EP biudžetas; primena, jog šito buvo galima pasiekti vykdant griežtą biudžeto planavimą ir kontrolę, aktyviai įsitraukus atsakingam komitetui ir reorganizavus darbą, ypač apribojus pagal kelionėmis skirtas biudžeto eilutes numatytas lėšas, misijų trukmę ir skaičių, pradėjus dažniau naudoti vaizdo konferencijas ir optimizavus vertimo raštu ir žodžiu paslaugas; primena, jog apytikriai apskaičiuota, kad struktūrinės reformos, kurioms jau pritarta ir iš kurių kai kurios pradėtos vykdyti 2011 m., sudarys galimybę kasmet sutaupyti maždaug 29 mln. eurų ir papildomai dar 10 mln. eurų iš nekilnojamo turto finansavimui ateinančiais metais numatomų palūkanų, sutaupytų pasitelkus išankstinius mokėjimus, nepaisant poreikio absorbuoti kompetencijų padidėjimą ir nepaisant papildomų išlaidų, susijusių su 18 papildomų Parlamento narių po Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir su pasirengimu Kroatijos įstojimui;

| 5. | primena, kad akivaizdus taupaus lėšų naudojimo požymis yra Parlamento narių visų išmokų įšaldymas neviršijant 2011 m. lygio iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos ir tai, kad personalo misijoms skirtos išmokos nebeindeksuojamos nuo 2007 m.; |
| --- | --- |

5.

primena, kad akivaizdus taupaus lėšų naudojimo požymis yra Parlamento narių visų išmokų įšaldymas neviršijant 2011 m. lygio iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos ir tai, kad personalo misijoms skirtos išmokos nebeindeksuojamos nuo 2007 m.;

| 6. | ragina tęsti struktūrines ir organizacines reformas, kuriomis siekiama didesnio efektyvumo nerizikuojant kokybiška teisėkūra ir darbo sąlygų kokybe; remia organizacines naujoves siekiant gerinti Parlamento efektyvumą ir Parlamento narių darbo sąlygų kokybę, įskaitant veiksmingesnę Parlamento darbo ritmo struktūrą ir vertimo raštu ir žodžiu paslaugų teikimą (bet nekeliant grėsmės daugiakalbystės principui), optimalius logistikos sprendimus, įskaitant Parlamento nariams ir jų padėjėjams skirtą transporto logistikos sistemą, maitinimo išlaidų taupymą, geresnę vidaus mokslinių tyrimų pagalbą ir Parlamento posėdžių neeikvojant popieriaus, taip pat e. posėdžių, tolesnį rengimą ir taikymą, tačiau tuo neapsiribojant; primena prašymą atlikti posėdžių neeikvojant popieriaus ekonominės naudos analizę ir ragina administraciją vėliausiai iki 2013 m. vidurio pateikti ją Biudžeto komitetui; |
| --- | --- |

6.

ragina tęsti struktūrines ir organizacines reformas, kuriomis siekiama didesnio efektyvumo nerizikuojant kokybiška teisėkūra ir darbo sąlygų kokybe; remia organizacines naujoves siekiant gerinti Parlamento efektyvumą ir Parlamento narių darbo sąlygų kokybę, įskaitant veiksmingesnę Parlamento darbo ritmo struktūrą ir vertimo raštu ir žodžiu paslaugų teikimą (bet nekeliant grėsmės daugiakalbystės principui), optimalius logistikos sprendimus, įskaitant Parlamento nariams ir jų padėjėjams skirtą transporto logistikos sistemą, maitinimo išlaidų taupymą, geresnę vidaus mokslinių tyrimų pagalbą ir Parlamento posėdžių neeikvojant popieriaus, taip pat e. posėdžių, tolesnį rengimą ir taikymą, tačiau tuo neapsiribojant; primena prašymą atlikti posėdžių neeikvojant popieriaus ekonominės naudos analizę ir ragina administraciją vėliausiai iki 2013 m. vidurio pateikti ją Biudžeto komitetui;

| 7. | ragina Parlamente įgyvendinti taupaus ir efektyvaus valdymo metodus siekiant sumažinti administracinę naštą – taip institucija sutaupytų laiko ir pinigų; |
| --- | --- |

7.

ragina Parlamente įgyvendinti taupaus ir efektyvaus valdymo metodus siekiant sumažinti administracinę naštą – taip institucija sutaupytų laiko ir pinigų;

| 8. | mano, kad bendra Biuro ir Biudžeto komiteto darbo grupė Parlamento biudžeto klausimais, atsižvelgdama į darbą, kurį ji pradėjo 2012 m., vykstant šiai reformai galėtų atlikti naudingą vaidmenį, nustatydama galimus taupymo būdus, svarstydama idėjas veiksmingesniam lėšų taupymui užtikrinti ir pristatydama jas Biudžeto komitetui; pažymi, kad darbo grupė daugeliu atžvilgių jau pasiekė jai 2011 m. pabaigoje nustatytus tikslus, ypač susijusius su kelionės išlaidų sumažinimu; atsižvelgdamas į preliminarias grupės išvadas, pagrįstas, be kita ko, lyginamaisiais Europos Parlamento ir JAV Kongreso biudžetų ir pasirinktų valstybių narių parlamentų pavyzdžių tyrimais, ragina ją tęsti savo darbą ir parengti atitinkamą veiksmų planą, kuris turėtų būti pristatytas Biudžeto komitetui ir Biurui atsižvelgti svarstant Parlamento 2014 m. biudžetą; primena savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją (6), kurioje jis pareiškė, jog tikisi, kad „šis tyrimas padės užtikrinti ilgalaikį Parlamento biudžeto taupymą ir pateikti idėjų, kaip gerinti biudžeto veiksmingumą 2013 ir vėlesniais metais“; pažymi, kad bendros Europos Parlamento išlaidos, tenkančios vienam gyventojui, yra mažesnės, negu palygintųjų valstybių narių parlamentų ir JAV Kongreso; be to, pažymi, kad būtina stiprinti Parlamento vykdomos kontrolės vaidmenį ir užtikrinti jam geresnę tikslinių mokslinių tyrimų paramą siekiant, kad jis galėtų atlikti savo demokratinio atstovavimo vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

mano, kad bendra Biuro ir Biudžeto komiteto darbo grupė Parlamento biudžeto klausimais, atsižvelgdama į darbą, kurį ji pradėjo 2012 m., vykstant šiai reformai galėtų atlikti naudingą vaidmenį, nustatydama galimus taupymo būdus, svarstydama idėjas veiksmingesniam lėšų taupymui užtikrinti ir pristatydama jas Biudžeto komitetui; pažymi, kad darbo grupė daugeliu atžvilgių jau pasiekė jai 2011 m. pabaigoje nustatytus tikslus, ypač susijusius su kelionės išlaidų sumažinimu; atsižvelgdamas į preliminarias grupės išvadas, pagrįstas, be kita ko, lyginamaisiais Europos Parlamento ir JAV Kongreso biudžetų ir pasirinktų valstybių narių parlamentų pavyzdžių tyrimais, ragina ją tęsti savo darbą ir parengti atitinkamą veiksmų planą, kuris turėtų būti pristatytas Biudžeto komitetui ir Biurui atsižvelgti svarstant Parlamento 2014 m. biudžetą; primena savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją (6), kurioje jis pareiškė, jog tikisi, kad „šis tyrimas padės užtikrinti ilgalaikį Parlamento biudžeto taupymą ir pateikti idėjų, kaip gerinti biudžeto veiksmingumą 2013 ir vėlesniais metais“; pažymi, kad bendros Europos Parlamento išlaidos, tenkančios vienam gyventojui, yra mažesnės, negu palygintųjų valstybių narių parlamentų ir JAV Kongreso; be to, pažymi, kad būtina stiprinti Parlamento vykdomos kontrolės vaidmenį ir užtikrinti jam geresnę tikslinių mokslinių tyrimų paramą siekiant, kad jis galėtų atlikti savo demokratinio atstovavimo vaidmenį;

| 9. | apskritai teigiamai vertina glaudesnį Biudžeto komiteto ir Biuro bendradarbiavimą vykdant metinę biudžeto procedūrą; yra pasirengęs toliau stiprinti generalinio sekretoriaus, Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimą ištisus metus siekiant užtikrinti sklandžią biudžeto procedūrą ir veiksmingą biudžeto įgyvendinimą; tikisi, kad Biuras parengs rizikos ribojimu ir reikmėmis pagrįstų sąmatų, kuriose būtų atsižvelgiama į galimybę toliau didinti su teisiškai privalomais įsipareigojimais susijusias lėšas, ypač vienkartines sąnaudas, susijusias su Parlamento narių 2014 m. Europos Parlamento rinkimams skirtomis pereinamosiomis priemonėmis, projektus; ragina generalinį sekretorių parengti informaciją apie sąnaudas, susijusias ankstesnių Europos Parlamento rinkimų pereinamosiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

9.

apskritai teigiamai vertina glaudesnį Biudžeto komiteto ir Biuro bendradarbiavimą vykdant metinę biudžeto procedūrą; yra pasirengęs toliau stiprinti generalinio sekretoriaus, Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimą ištisus metus siekiant užtikrinti sklandžią biudžeto procedūrą ir veiksmingą biudžeto įgyvendinimą; tikisi, kad Biuras parengs rizikos ribojimu ir reikmėmis pagrįstų sąmatų, kuriose būtų atsižvelgiama į galimybę toliau didinti su teisiškai privalomais įsipareigojimais susijusias lėšas, ypač vienkartines sąnaudas, susijusias su Parlamento narių 2014 m. Europos Parlamento rinkimams skirtomis pereinamosiomis priemonėmis, projektus; ragina generalinį sekretorių parengti informaciją apie sąnaudas, susijusias ankstesnių Europos Parlamento rinkimų pereinamosiomis priemonėmis;

| 10. | primena per plenarinį posėdį priimtą sprendimą, kuriuo Taryba raginama iki 2013 m. birželio parengti veiksmų planą dėl kelių EP darbo vietų, ir tikisi, kad abu susiję komitetai, generalinis sekretorius ir Biuras pateiks nariams naujausius duomenis ir informaciją apie susitarimo dėl kelių darbo vietų poveikį finansams ir aplinkai; siūlo, kad paties EP poveikio vertinimo tarnybos išnagrinėtų šį klausimą taip pat atsižvelgdamos į EP buvimo ar dalinio buvimo atitinkamose savivaldybėse ir regionuose poveikį ir iki 2013 m. birželio pateiktų vertinimą, kad į šias išvadas būtų galima atsižvelgti svarstant kitą DFP; |
| --- | --- |

10.

primena per plenarinį posėdį priimtą sprendimą, kuriuo Taryba raginama iki 2013 m. birželio parengti veiksmų planą dėl kelių EP darbo vietų, ir tikisi, kad abu susiję komitetai, generalinis sekretorius ir Biuras pateiks nariams naujausius duomenis ir informaciją apie susitarimo dėl kelių darbo vietų poveikį finansams ir aplinkai; siūlo, kad paties EP poveikio vertinimo tarnybos išnagrinėtų šį klausimą taip pat atsižvelgdamos į EP buvimo ar dalinio buvimo atitinkamose savivaldybėse ir regionuose poveikį ir iki 2013 m. birželio pateiktų vertinimą, kad į šias išvadas būtų galima atsižvelgti svarstant kitą DFP;

| 11. | ragina atitinkamas Parlamento tarnybas atlikti Liuksemburgo valdžios institucijų ir Europos Parlamento susitarimo dėl Liuksemburge dirbančių darbuotojų skaičiaus vertinimą, atsižvelgiant į Parlamento poreikių peržiūrą; mano, kad į šį vertinimą turėtų būti įtraukti pasiūlymai, kaip persvarstyti susitarimą nepažeidžiant taikytinų teisės nuostatų; |
| --- | --- |

11.

ragina atitinkamas Parlamento tarnybas atlikti Liuksemburgo valdžios institucijų ir Europos Parlamento susitarimo dėl Liuksemburge dirbančių darbuotojų skaičiaus vertinimą, atsižvelgiant į Parlamento poreikių peržiūrą; mano, kad į šį vertinimą turėtų būti įtraukti pasiūlymai, kaip persvarstyti susitarimą nepažeidžiant taikytinų teisės nuostatų;

| 12. | primena Parlamento rezoliucijas biudžeto klausimais, įskaitant naujausią 2012 m. spalio 23 d. (7) rezoliuciją, kurioje raginama, remiantis ankstesne informacija, užtikrinti skaidrų sprendimų priėmimo procesą pastatų politikos srityje ir iki šios kadencijos pabaigos sustabdyti naujų pastatų įsigijimą; prašo pateikti informaciją apie generalinio sekretoriaus išvadas, susijusias su renovacijos darbais ir biurų perkėlimu, taip pat šių veiksmų tvarkaraštį, įskaitant informaciją apie laikiną pastatą, kuris ateinančiais metais numatomas Parlamento darbuotojams, ypač susijusią su struktūrinėmis Paulio-Henri Spaako (PHS) pastato problemomis ir Trebelio pastato įsigijimu; |
| --- | --- |

12.

primena Parlamento rezoliucijas biudžeto klausimais, įskaitant naujausią 2012 m. spalio 23 d. (7) rezoliuciją, kurioje raginama, remiantis ankstesne informacija, užtikrinti skaidrų sprendimų priėmimo procesą pastatų politikos srityje ir iki šios kadencijos pabaigos sustabdyti naujų pastatų įsigijimą; prašo pateikti informaciją apie generalinio sekretoriaus išvadas, susijusias su renovacijos darbais ir biurų perkėlimu, taip pat šių veiksmų tvarkaraštį, įskaitant informaciją apie laikiną pastatą, kuris ateinančiais metais numatomas Parlamento darbuotojams, ypač susijusią su struktūrinėmis Paulio-Henri Spaako (PHS) pastato problemomis ir Trebelio pastato įsigijimu;

| 13. | pripažįsta 2012 m. įdėtas pastangas siekiant informuoti Biudžeto komitetą apie esamą KAD pastato padėtį ir reikalauja toliau jį informuoti visą projekto vykdymo laikotarpį, ypač kai tai susiję su iš dalies pakeisto konkurso paskelbimo rezultatais; pažymi, kad, siekiant vadovautis iš anksto nustatyta KAD projekto finansine programa ar jos laikytis, Biudžeto komitetui pareikalavus buvo atlikti koregavimai ir plotas buvo sumažintas 8 000 m2; palankiai vertina tai, kad, anksti pervedus išankstinius mokėjimus už KAD ir Trebelio pastatus, sutaupyta daugiau negu 10 mln. eurų palūkanų mokėjimų ateinančiais metais, palyginti su projekto 2012 m. išlaidų sąmatomis; mano, jog šiomis sąlygomis, kai vis daugiau Parlamento narių pritaria naujai darbo tvarkai (8), Parlamento statybų projektai turi būti įgyvendinami apdairiai ir kad apdairumas turėtų būti svarbiau nei ambicijos; skatina tęsti šį vaisingą dialogą ir prašo, kad laiku būtų pateikta reikiama informacija; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta 2012 m. įdėtas pastangas siekiant informuoti Biudžeto komitetą apie esamą KAD pastato padėtį ir reikalauja toliau jį informuoti visą projekto vykdymo laikotarpį, ypač kai tai susiję su iš dalies pakeisto konkurso paskelbimo rezultatais; pažymi, kad, siekiant vadovautis iš anksto nustatyta KAD projekto finansine programa ar jos laikytis, Biudžeto komitetui pareikalavus buvo atlikti koregavimai ir plotas buvo sumažintas 8 000 m2; palankiai vertina tai, kad, anksti pervedus išankstinius mokėjimus už KAD ir Trebelio pastatus, sutaupyta daugiau negu 10 mln. eurų palūkanų mokėjimų ateinančiais metais, palyginti su projekto 2012 m. išlaidų sąmatomis; mano, jog šiomis sąlygomis, kai vis daugiau Parlamento narių pritaria naujai darbo tvarkai (8), Parlamento statybų projektai turi būti įgyvendinami apdairiai ir kad apdairumas turėtų būti svarbiau nei ambicijos; skatina tęsti šį vaisingą dialogą ir prašo, kad laiku būtų pateikta reikiama informacija;

Kitos institucijos

| 14. | žino, kad dėl pastarojo meto biudžeto procedūrų aplinkybių ir rezultatų dauguma institucijų turi ribotą veiksmų laisvę, turint mintyje joms patikėtus didėjančius uždavinius, ypač didėjantį Teisingumo Teismo darbo krūvį ir specialias Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) reikmes; |
| --- | --- |

14.

žino, kad dėl pastarojo meto biudžeto procedūrų aplinkybių ir rezultatų dauguma institucijų turi ribotą veiksmų laisvę, turint mintyje joms patikėtus didėjančius uždavinius, ypač didėjantį Teisingumo Teismo darbo krūvį ir specialias Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) reikmes;

| 15. | supranta, kad EIVT – palyginti nauja institucija, kuri tebėra augimo stadijoje, ir kad norint laikytis ES politinių prioritetų būtina toliau stiprinti jos misijų tinklą; pažymi, kad EIVT yra vienintelė, kuri patiria infliacijos trečiosiose šalyse, valiutos keitimo kurso svyravimų poveikį ir specifines savo personalo saugumo problemas; |
| --- | --- |

15.

supranta, kad EIVT – palyginti nauja institucija, kuri tebėra augimo stadijoje, ir kad norint laikytis ES politinių prioritetų būtina toliau stiprinti jos misijų tinklą; pažymi, kad EIVT yra vienintelė, kuri patiria infliacijos trečiosiose šalyse, valiutos keitimo kurso svyravimų poveikį ir specifines savo personalo saugumo problemas;

| 16. | mano, kad taikant bet kokį nepagrįstą visuotinį išlaidų ribojimą ir nediferencijuotą požiūrį į institucijų biudžetus gaunami atvirkštiniai rezultatai; vietoje to ketina toliau vadovautis požiūriu, kurį taikant atsižvelgiama į kiekvieną konkretų atvejį; |
| --- | --- |

16.

mano, kad taikant bet kokį nepagrįstą visuotinį išlaidų ribojimą ir nediferencijuotą požiūrį į institucijų biudžetus gaunami atvirkštiniai rezultatai; vietoje to ketina toliau vadovautis požiūriu, kurį taikant atsižvelgiama į kiekvieną konkretų atvejį;

| 17. | pakartoja per ankstesnius biudžeto ciklus priimtą poziciją, jog tikisi, kad visos institucijos, rengdamos savo biudžeto sąmatas, toliau dės pastangas siekdamos taupyti lėšas ir išlaikyti tvirtą biudžetinę drausmę; |
| --- | --- |

17.

pakartoja per ankstesnius biudžeto ciklus priimtą poziciją, jog tikisi, kad visos institucijos, rengdamos savo biudžeto sąmatas, toliau dės pastangas siekdamos taupyti lėšas ir išlaikyti tvirtą biudžetinę drausmę;

o

o o

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Europos išorės veiksmų tarnybai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(3)  OL C 344, 2012 11 12.

(4)  5 išlaidų kategorijos viršutinė riba apima darbuotojų įnašus pagal pensijų sistemą.

(5)  Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 24 straipsnis (OL C 139, 2006 6 14, p. 3).

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0359, 93 dalis.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0359.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0359.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/28

---

P7_TA(2013)0049

Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ (2012/2098(INI))

(2016/C 024/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos rezoliuciją dėl Žaliosios knygos „Įmonių socialinė atsakomybė“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos rezoliuciją dėl Žaliosios knygos „Įmonių socialinė atsakomybė“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrovių teisės modernizavimas ir valdymo pagerinimas Europos Sąjungoje. Planas judėti į priekį“ (ES veiksmų planas dėl bendrovių valdymo) (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrovių teisės modernizavimas ir valdymo pagerinimas Europos Sąjungoje. Planas judėti į priekį“ (ES veiksmų planas dėl bendrovių valdymo) (COM(2003)0284),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl paketo „Atsakingos įmonės“ (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl paketo „Atsakingos įmonės“ (COM(2011)0685),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos įmonių socialinės atsakomybės modelio skatinimas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos įmonių socialinės atsakomybės modelio skatinimas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. gegužės 13 d. rezoliuciją „Komisijos komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės. Verslo indėlis į tvarų vystymąsi“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. gegužės 13 d. rezoliuciją „Komisijos komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės. Verslo indėlis į tvarų vystymąsi“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Naujoji partnerystė“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Naujoji partnerystė“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0017/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0017/2013),

Siekiant šiuolaikinio įmonių socialinės atsakomybės suvokimo: įvadinės pastabos

| 1. | pabrėžia, kad įmonės negali pakeisti valdžios institucijų funkcijų, susijusių su socialinių ir aplinkosaugos nuostatų skatinimu, įgyvendinimu ir kontrole; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad įmonės negali pakeisti valdžios institucijų funkcijų, susijusių su socialinių ir aplinkosaugos nuostatų skatinimu, įgyvendinimu ir kontrole;

| 2. | pabrėžia, kad dabartinė pasaulinė ekonominė krizė kilo dėl esminių klaidų, susijusių su skaidrumu, atskaitomybe, atsakomybe ir trumparegyste, ir kad ES pareiga užtikrinti, kad visi pasimokytų iš šios patirties; palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti Eurobarometro apklausas dėl pasitikėjimo verslu; ragina visas suinteresuotąsias šalis visapusiškai aptarti šių apklausų rezultatus ir imtis atitinkamų veiksmų; tvirtai remia įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA) ir mano, kad jei ją tinkamai įgyvendintų ir laikytųsi šios atsakomybės visos, o ne tik didžiosios įmonės, būtų galima padėti atkurti prarastą pasitikėjimą, nes tai reikalinga norint, kad atsigautų ekonomika, taip pat sušvelninti socialinius ekonominės krizės padarinius; pažymi, kad įmonei prisiėmus atsakomybę už visuomenę, aplinką ir darbuotojus sukuriama padėtis, kuri naudinga abiem pusėms ir yra reikalinga pasitikėjimo pagrindui plėsti, o tai būtina ekonominei sėkmei užtikrinti; mano, kad ĮSA įtraukimas į tvaraus verslo strategiją naudingas verslui ir visuomenei kaip visumai; pažymi, kad daug įmonių – ypač mažų ir vidutinių (MVĮ) – rodo puikų pavyzdį šioje srityje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad dabartinė pasaulinė ekonominė krizė kilo dėl esminių klaidų, susijusių su skaidrumu, atskaitomybe, atsakomybe ir trumparegyste, ir kad ES pareiga užtikrinti, kad visi pasimokytų iš šios patirties; palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti Eurobarometro apklausas dėl pasitikėjimo verslu; ragina visas suinteresuotąsias šalis visapusiškai aptarti šių apklausų rezultatus ir imtis atitinkamų veiksmų; tvirtai remia įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA) ir mano, kad jei ją tinkamai įgyvendintų ir laikytųsi šios atsakomybės visos, o ne tik didžiosios įmonės, būtų galima padėti atkurti prarastą pasitikėjimą, nes tai reikalinga norint, kad atsigautų ekonomika, taip pat sušvelninti socialinius ekonominės krizės padarinius; pažymi, kad įmonei prisiėmus atsakomybę už visuomenę, aplinką ir darbuotojus sukuriama padėtis, kuri naudinga abiem pusėms ir yra reikalinga pasitikėjimo pagrindui plėsti, o tai būtina ekonominei sėkmei užtikrinti; mano, kad ĮSA įtraukimas į tvaraus verslo strategiją naudingas verslui ir visuomenei kaip visumai; pažymi, kad daug įmonių – ypač mažų ir vidutinių (MVĮ) – rodo puikų pavyzdį šioje srityje;

| 3. | mano, kad įmonės galėtų prisidėti prie socialinės rinkos ekonomikos plėtros ir padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, užtikrindamos darbo vietas ir palengvindamos ekonomikos atgaivinimą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad įmonės galėtų prisidėti prie socialinės rinkos ekonomikos plėtros ir padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, užtikrindamos darbo vietas ir palengvindamos ekonomikos atgaivinimą;

| 4. | mano, kad diskusija apie ĮSA turėtų vykti atsižvelgiant į platesnes aplinkybes, kad laikantis savanoriškumu grindžiamos krypties būtų galimas ir dialogas dėl reglamentavimo priemonių; |
| --- | --- |

4.

mano, kad diskusija apie ĮSA turėtų vykti atsižvelgiant į platesnes aplinkybes, kad laikantis savanoriškumu grindžiamos krypties būtų galimas ir dialogas dėl reglamentavimo priemonių;

| 5. | pritaria Komisijos pasiūlytai ĮSA apibrėžčiai, kurioje nebeliko savanoriškumo ir privalomumo priešpriešos; |
| --- | --- |

5.

pritaria Komisijos pasiūlytai ĮSA apibrėžčiai, kurioje nebeliko savanoriškumo ir privalomumo priešpriešos;

| 6. | mano, kad įmonių valdymas yra esminis įmonių socialinės atsakomybės elementas, ypač ryšiai su valdžios institucijomis ir darbuotojais ir jų atstovaujamosiomis asociacijomis, taip pat įmonių premijų, išeitinių išmokų ir atlyginimų politika; mano, kad ypač tais atvejais, kai įmonė yra atsidūrusi sunkioje padėtyje, vadovams mokamos didžiulės premijos, išeitinės išmokos ir atlyginimai yra nesuderinami su socialiniu požiūriu atsakingu elgesiu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad įmonių valdymas yra esminis įmonių socialinės atsakomybės elementas, ypač ryšiai su valdžios institucijomis ir darbuotojais ir jų atstovaujamosiomis asociacijomis, taip pat įmonių premijų, išeitinių išmokų ir atlyginimų politika; mano, kad ypač tais atvejais, kai įmonė yra atsidūrusi sunkioje padėtyje, vadovams mokamos didžiulės premijos, išeitinės išmokos ir atlyginimai yra nesuderinami su socialiniu požiūriu atsakingu elgesiu;

| 7. | mano, kad įmonių mokesčių politika turi būti laikoma neatsiejama ĮSA dalimi, taigi bet kokia mokesčių vengimo strategija ar naudojimasis mokesčių rojais yra nesuderinami su socialiniu požiūriu atsakingu elgesiu; |
| --- | --- |

7.

mano, kad įmonių mokesčių politika turi būti laikoma neatsiejama ĮSA dalimi, taigi bet kokia mokesčių vengimo strategija ar naudojimasis mokesčių rojais yra nesuderinami su socialiniu požiūriu atsakingu elgesiu;

| 8. | mano, kad vertinant įmonių socialinę atsakomybę reikia atsižvelgti į tiekimo grandinėje veikiančių įmonių ir galimų jų subrangovų elgesį; |
| --- | --- |

8.

mano, kad vertinant įmonių socialinę atsakomybę reikia atsižvelgti į tiekimo grandinėje veikiančių įmonių ir galimų jų subrangovų elgesį;

ĮSA, piliečių, konkurencingumo ir inovacijų ryšio stiprinimas

| 9. | prašo Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų remti naujoviškus verslo modelius, kurie galėtų sustiprinti įmonių ir socialinės aplinkos, kurioje jos veikia, tarpusavio ryšį; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų remti naujoviškus verslo modelius, kurie galėtų sustiprinti įmonių ir socialinės aplinkos, kurioje jos veikia, tarpusavio ryšį;

| 10. | ragina Komisiją išnagrinėti dabartines diskusijas, susijusias su Skaidrumo direktyvos ir Apskaitos direktyvos persvarstymu, tam, kad nauja siūloma ĮSA strategija papildytų persvarstytą direktyvą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją išnagrinėti dabartines diskusijas, susijusias su Skaidrumo direktyvos ir Apskaitos direktyvos persvarstymu, tam, kad nauja siūloma ĮSA strategija papildytų persvarstytą direktyvą;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu remti naujoviškus sprendimus, kurie galėtų padėti įmonėms spręsti socialinius ir aplinkosaugos uždavinius, tokius kaip pažangių transporto sistemų diegimas ir ekologiniu požiūriu veiksmingų ir visiems prieinamų bei visiems tinkamų produktų sukūrimas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu remti naujoviškus sprendimus, kurie galėtų padėti įmonėms spręsti socialinius ir aplinkosaugos uždavinius, tokius kaip pažangių transporto sistemų diegimas ir ekologiniu požiūriu veiksmingų ir visiems prieinamų bei visiems tinkamų produktų sukūrimas;

| 12. | palaiko Komisijos iniciatyvas didinti ĮSA žinomumą ir gerosios patirties sklaidą bei tvirtai remia Europos apdovanojimų programą, skirtą įmonių ĮSA partnerystėms; todėl ragina Komisiją, be kitų priemonių, apsvarstyti galimybę šiuo tikslu taikyti Europos socialinį ženklą; |
| --- | --- |

12.

palaiko Komisijos iniciatyvas didinti ĮSA žinomumą ir gerosios patirties sklaidą bei tvirtai remia Europos apdovanojimų programą, skirtą įmonių ĮSA partnerystėms; todėl ragina Komisiją, be kitų priemonių, apsvarstyti galimybę šiuo tikslu taikyti Europos socialinį ženklą;

| 13. | palaiko daugiašalių ĮSA platformų kūrimą ir pritaria pasirinktam sektoriniam požiūriui; |
| --- | --- |

13.

palaiko daugiašalių ĮSA platformų kūrimą ir pritaria pasirinktam sektoriniam požiūriui;

| 14. | pripažįsta Europos ĮSA tinklo iniciatyvos „Įmonė 2020“ svarbą ir potencialą, nes ji gali iš esmės padėti sustiprinti ĮSA ir konkurencingumo ryšį, palengvindama gerosios patirties sklaidą; ragina Komisiją ir valstybes nares vystyti didesnę sąveiką siekiant tikslo vykdyti politiką ir iniciatyvas, kuriomis skatinamos socialinės inovacijos ir darbo vietų kūrimas; todėl ragina Komisiją remti pastangas, dedamas Europos ĮSA tinklo, kurio pagrindinis tikslas – stiprinti įmonių ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų skatinama rengti nacionalinius veiksmų planus ir skleisti geriausią praktiką; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta Europos ĮSA tinklo iniciatyvos „Įmonė 2020“ svarbą ir potencialą, nes ji gali iš esmės padėti sustiprinti ĮSA ir konkurencingumo ryšį, palengvindama gerosios patirties sklaidą; ragina Komisiją ir valstybes nares vystyti didesnę sąveiką siekiant tikslo vykdyti politiką ir iniciatyvas, kuriomis skatinamos socialinės inovacijos ir darbo vietų kūrimas; todėl ragina Komisiją remti pastangas, dedamas Europos ĮSA tinklo, kurio pagrindinis tikslas – stiprinti įmonių ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų skatinama rengti nacionalinius veiksmų planus ir skleisti geriausią praktiką;

| 15. | remia Komisijos pasiūlymą periodiškai atlikti apklausas, siekiant įvertinti piliečių pasitikėjimą ir požiūrį į įmonių strategijas ĮSA srityje; rekomenduoja apklausų turinį susieti su tausaus vartojimo ir gamybos veiksmų plano persvarstymu, siekiant nustatyti kliūtis, trukdančias atsakingiau vartoti; |
| --- | --- |

15.

remia Komisijos pasiūlymą periodiškai atlikti apklausas, siekiant įvertinti piliečių pasitikėjimą ir požiūrį į įmonių strategijas ĮSA srityje; rekomenduoja apklausų turinį susieti su tausaus vartojimo ir gamybos veiksmų plano persvarstymu, siekiant nustatyti kliūtis, trukdančias atsakingiau vartoti;

ĮSA politikos skaidrumo ir veiksmingumo didinimas

| 16. | ragina Komisiją sukurti specialių priemonių, kurios padėtų kovoti su klaidinančia ir neteisinga informacija apie įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimus bei informacija, susijusia su produktų ir paslaugų poveikiu aplinkai bei socialiniu poveikiu, ir kurios papildytų ir viršytų pagal Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą numatytas priemones, ypatingą dėmesį skiriant skundų teikimo ir nagrinėjimo pagal atvirą ir aiškią procedūrą ir tyrimų inicijavimo klausimams; mano, kad ekologinis manipuliavimas yra ne tik apgaulinga praktika ir vartotojų, valdžios institucijų ir investuotojų klaidinimo šaltinis, bet jis taip pat mažina pasitikėjimą ĮSA, kaip veiksminga tvaraus ir integracinio augimo skatinimo priemone; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją sukurti specialių priemonių, kurios padėtų kovoti su klaidinančia ir neteisinga informacija apie įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimus bei informacija, susijusia su produktų ir paslaugų poveikiu aplinkai bei socialiniu poveikiu, ir kurios papildytų ir viršytų pagal Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą numatytas priemones, ypatingą dėmesį skiriant skundų teikimo ir nagrinėjimo pagal atvirą ir aiškią procedūrą ir tyrimų inicijavimo klausimams; mano, kad ekologinis manipuliavimas yra ne tik apgaulinga praktika ir vartotojų, valdžios institucijų ir investuotojų klaidinimo šaltinis, bet jis taip pat mažina pasitikėjimą ĮSA, kaip veiksminga tvaraus ir integracinio augimo skatinimo priemone;

| 17. | pritaria siekiui geriau integruoti socialinius ir aplinkosaugos aspektus į viešojo pirkimo procedūras; pageidauja, kad, atsižvelgiant į tai, sudarant sutartis nebebūtų taikomas mažiausios kainos kriterijus ir būtų didinama subrangovų atsakomybė; |
| --- | --- |

17.

pritaria siekiui geriau integruoti socialinius ir aplinkosaugos aspektus į viešojo pirkimo procedūras; pageidauja, kad, atsižvelgiant į tai, sudarant sutartis nebebūtų taikomas mažiausios kainos kriterijus ir būtų didinama subrangovų atsakomybė;

| 18. | ragina Komisiją imtis tolesnių iniciatyvų, kuriomis siekiama atskleisti ir pagerinti įmonių socialinės atsakomybės galimybes kovoti su klimato kaita (susiejant ją su išteklių ir energijos vartojimo efektyvumu), pvz., per įmonių žaliavų pirkimo procesus; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją imtis tolesnių iniciatyvų, kuriomis siekiama atskleisti ir pagerinti įmonių socialinės atsakomybės galimybes kovoti su klimato kaita (susiejant ją su išteklių ir energijos vartojimo efektyvumu), pvz., per įmonių žaliavų pirkimo procesus;

| 19. | pabrėžia, kad trečiųjų šalių vyriausybėms teikiama ES pagalba, siekiant padėti joms įgyvendinti socialines ir aplinkosaugos reguliavimo nuostatas ir taikyti veiksmingas kontrolės sistemas, yra būtina papildoma priemonė norint skatinti Europos ĮSA pasaulio mastu; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad trečiųjų šalių vyriausybėms teikiama ES pagalba, siekiant padėti joms įgyvendinti socialines ir aplinkosaugos reguliavimo nuostatas ir taikyti veiksmingas kontrolės sistemas, yra būtina papildoma priemonė norint skatinti Europos ĮSA pasaulio mastu;

| 20. | pabrėžia, kad socialiai atsakingos investicijos – ĮSA įgyvendinimo proceso priimant investicinius sprendimus dalis; pažymi, kad šiuo metu nėra bendros socialiai atsakingų investicijų apibrėžties, tačiau paprastai į šią apibrėžtį įtraukiami investuotojų finansiniai tikslai ir jiems rūpimi socialiniai, aplinkosaugos, etikos ir įmonių valdymo klausimai; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad socialiai atsakingos investicijos – ĮSA įgyvendinimo proceso priimant investicinius sprendimus dalis; pažymi, kad šiuo metu nėra bendros socialiai atsakingų investicijų apibrėžties, tačiau paprastai į šią apibrėžtį įtraukiami investuotojų finansiniai tikslai ir jiems rūpimi socialiniai, aplinkosaugos, etikos ir įmonių valdymo klausimai;

| 21. | pripažįsta, jog svarbu, kad įmonės skleistų informaciją apie tvarumą, kaip antai socialinius ir aplinkosaugos veiksnius, siekdamos nustatyti tvarumui pavojingus dalykus bei sustiprinti investuotojų ir vartotojų pasitikėjimą; šiuo atžvilgiu primena, kad pasiekta didelė pažanga, ir ragina Komisiją remti Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos (angl. (IIRC) tikslą užtikrinti, kad per kitą dešimtmetį integruotų ataskaitų teikimas taptų visuotine norma; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, jog svarbu, kad įmonės skleistų informaciją apie tvarumą, kaip antai socialinius ir aplinkosaugos veiksnius, siekdamos nustatyti tvarumui pavojingus dalykus bei sustiprinti investuotojų ir vartotojų pasitikėjimą; šiuo atžvilgiu primena, kad pasiekta didelė pažanga, ir ragina Komisiją remti Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos (angl. (IIRC) tikslą užtikrinti, kad per kitą dešimtmetį integruotų ataskaitų teikimas taptų visuotine norma;

| 22. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ĮSA visoje tiekimo grandinėje, įvertinti Europos įmonių tvarumo rodiklį ir kovoti su mokesčių vengimu ir neteisėtais pinigų srautais ypač būtinas griežtas žmogaus teisių laikymasis, išsamus patikrinimas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ĮSA visoje tiekimo grandinėje, įvertinti Europos įmonių tvarumo rodiklį ir kovoti su mokesčių vengimu ir neteisėtais pinigų srautais ypač būtinas griežtas žmogaus teisių laikymasis, išsamus patikrinimas ir skaidrumas;

| 23. | pabrėžia, kad įmonių atsakomybė negali būti susiaurinta iki rinkodaros priemonės ir kad vienintelis būdas visapusiškai vystyti ĮSA – įtraukti ją į bendrą įmonės strategiją ir ją įgyvendinti vykdant kasdienę įmonės veiklą ir finansinę strategiją; palankiai vertintų tai, jei tvirta įmonių atsakomybė ir geras įmonių valdymas būtų susieti; mano, kad Komisija turėtų skatinti įmones priimti sprendimus dėl ĮSA strategijos valdybos lygmeniu; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti įmonių valdymo kodeksus, kuriuose būtų atspindėta visų su įmone susijusių asmenų atsakomybė ir kuriais remiantis būtų užtikrintas tvirtas įmonės veiklos aplinkos, socialinėje ir žmogaus teisių srityse ir jos finansinių rezultatų ryšys. |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad įmonių atsakomybė negali būti susiaurinta iki rinkodaros priemonės ir kad vienintelis būdas visapusiškai vystyti ĮSA – įtraukti ją į bendrą įmonės strategiją ir ją įgyvendinti vykdant kasdienę įmonės veiklą ir finansinę strategiją; palankiai vertintų tai, jei tvirta įmonių atsakomybė ir geras įmonių valdymas būtų susieti; mano, kad Komisija turėtų skatinti įmones priimti sprendimus dėl ĮSA strategijos valdybos lygmeniu; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti įmonių valdymo kodeksus, kuriuose būtų atspindėta visų su įmone susijusių asmenų atsakomybė ir kuriais remiantis būtų užtikrintas tvirtas įmonės veiklos aplinkos, socialinėje ir žmogaus teisių srityse ir jos finansinių rezultatų ryšys.

| 24. | pabrėžia, kad investuotojai ir vartotojai turėtų galėti lengvai atpažinti įmones, kurios įsipareigojo laikytis ĮSA nuostatų, nes taip jos būtų paskatintos ir toliau dėti minėtas pastangas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad investuotojai ir vartotojai turėtų galėti lengvai atpažinti įmones, kurios įsipareigojo laikytis ĮSA nuostatų, nes taip jos būtų paskatintos ir toliau dėti minėtas pastangas;

| 25. | pabrėžia, kad socialiai atsakingas investavimas, kaip dalis ĮSA įgyvendinimo priimant sprendimus dėl investicijų, yra investuotojų finansinių ir ekonominių tikslų ir jų sprendžiamų socialinių, aplinkos, etikos, kultūros ir švietimo klausimų derinys; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad socialiai atsakingas investavimas, kaip dalis ĮSA įgyvendinimo priimant sprendimus dėl investicijų, yra investuotojų finansinių ir ekonominių tikslų ir jų sprendžiamų socialinių, aplinkos, etikos, kultūros ir švietimo klausimų derinys;

| 26. | atidžiai stebi vykstančias diskusijas apie pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendrovių teikiamos socialinės ir aplinkosaugos informacijos skaidrumo; pritaria tam, kad būtų priimtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuris padėtų išlaikyti didesnį veiksmų lankstumą siekiant atsižvelgti į daugiaaspektį ĮSA pobūdį ir įmonių įgyvendinamos ĮSA politikos įvairovę derinant su pakankamu palyginamumo lygiu siekiant patenkinti investuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių poreikius, taip pat poreikį vartotojams suteikti lengvą prieigą prie informacijos apie įmonių poveikį visuomenei, įskaitant valdysenos aspektus ir gyvavimo ciklo sąnaudų metodiką; mano, kad informacija apie tvarumą atitinkamais atvejais taip pat turėtų apimti subrangos ir tiekimo grandinę ir kad ji turėtų remtis pasauliniu lygiu pripažinta metodika, pavyzdžiui Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyvos ir Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos taikoma metodika; be to, ragina, kad MVĮ būtų taikoma išimtis arba supaprastinta sistema; |
| --- | --- |

26.

atidžiai stebi vykstančias diskusijas apie pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendrovių teikiamos socialinės ir aplinkosaugos informacijos skaidrumo; pritaria tam, kad būtų priimtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuris padėtų išlaikyti didesnį veiksmų lankstumą siekiant atsižvelgti į daugiaaspektį ĮSA pobūdį ir įmonių įgyvendinamos ĮSA politikos įvairovę derinant su pakankamu palyginamumo lygiu siekiant patenkinti investuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių poreikius, taip pat poreikį vartotojams suteikti lengvą prieigą prie informacijos apie įmonių poveikį visuomenei, įskaitant valdysenos aspektus ir gyvavimo ciklo sąnaudų metodiką; mano, kad informacija apie tvarumą atitinkamais atvejais taip pat turėtų apimti subrangos ir tiekimo grandinę ir kad ji turėtų remtis pasauliniu lygiu pripažinta metodika, pavyzdžiui Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyvos ir Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos taikoma metodika; be to, ragina, kad MVĮ būtų taikoma išimtis arba supaprastinta sistema;

| 27. | ragina labiau, įtraukiau ir skaidriau stebėti ĮSA principus ES prekybos politikos srityje taikant aiškius pažangos vertinimo kriterijus, siekiant skatinti pasitikėjimą sistema; |
| --- | --- |

27.

ragina labiau, įtraukiau ir skaidriau stebėti ĮSA principus ES prekybos politikos srityje taikant aiškius pažangos vertinimo kriterijus, siekiant skatinti pasitikėjimą sistema;

| 28. | ragina ES ir valstybes nares teikti konkrečią informaciją apie ĮSA ir užtikrinti švietimą ir lavinimą ĮSA srityje siekiant, kad įmonės galėtų visapusiškai pasinaudoti ĮSA ir ją diegti savo organizacinėje kultūroje; |
| --- | --- |

28.

ragina ES ir valstybes nares teikti konkrečią informaciją apie ĮSA ir užtikrinti švietimą ir lavinimą ĮSA srityje siekiant, kad įmonės galėtų visapusiškai pasinaudoti ĮSA ir ją diegti savo organizacinėje kultūroje;

| 29. | ragina žiniasklaidos bendroves į savo ĮSA politiką įtraukti skaidrios žurnalistikos standartus, įskaitant šaltinio apsaugos garantijas ir informatorių teises. |
| --- | --- |

29.

ragina žiniasklaidos bendroves į savo ĮSA politiką įtraukti skaidrios žurnalistikos standartus, įskaitant šaltinio apsaugos garantijas ir informatorių teises.

| 30. | ragina Komisiją papildomai įvertinti privalomas ir neprivalomas priemones, kuriomis siekiama pripažinti ir remti įmonių pastangas nefinansinės informacijos skaidrumo ir platinimo srityje; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją papildomai įvertinti privalomas ir neprivalomas priemones, kuriomis siekiama pripažinti ir remti įmonių pastangas nefinansinės informacijos skaidrumo ir platinimo srityje;

| 31. | griežtai nepritaria specifinių kriterijų, kaip antai ES lygmens veiklos rezultatų, taikymui, nes dėl to gali padidėti administravimo našta ir veiklos struktūros tapti neveiksmingos; priešingai, ragina Komisiją bendrovėms suteikti ir skatinti naudoti pasauliniu lygiu pripažintą metodiką, pavyzdžiui Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyvos ir Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos metodiką; |
| --- | --- |

31.

griežtai nepritaria specifinių kriterijų, kaip antai ES lygmens veiklos rezultatų, taikymui, nes dėl to gali padidėti administravimo našta ir veiklos struktūros tapti neveiksmingos; priešingai, ragina Komisiją bendrovėms suteikti ir skatinti naudoti pasauliniu lygiu pripažintą metodiką, pavyzdžiui Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyvos ir Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos metodiką;

| 32. | tačiau mano, kad itin svarbu, jog Komisija nedelsdama parengtų numatytą bendrą metodiką, skirtą aplinkosauginiam veiksmingumui remiantis gyvavimo ciklo sąnaudomis vertinti; mano, kad ši metodika taip pat būtų naudinga tiek įmonių informacijos skaidrumo požiūriu, tiek valdžios institucijoms vertinant įmonių aplinkosauginį veiksmingumą; |
| --- | --- |

32.

tačiau mano, kad itin svarbu, jog Komisija nedelsdama parengtų numatytą bendrą metodiką, skirtą aplinkosauginiam veiksmingumui remiantis gyvavimo ciklo sąnaudomis vertinti; mano, kad ši metodika taip pat būtų naudinga tiek įmonių informacijos skaidrumo požiūriu, tiek valdžios institucijoms vertinant įmonių aplinkosauginį veiksmingumą;

| 33. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą įsteigti ĮSA ir įmonių socialinės veiklos iniciatyvinę grupę; mano, kad ji turi papildyti bendro reguliavimo ir savireguliacijos gerosios praktikos kodeksą ir sudaryti galimybes visiems suinteresuotiesiems subjektams įsitraukti į bendrą mokymosi procesą siekiant pagerinti ir stiprinti įvairių daugiašalių suinteresuotųjų subjektų veiksmų efektyvumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą įsteigti ĮSA ir įmonių socialinės veiklos iniciatyvinę grupę; mano, kad ji turi papildyti bendro reguliavimo ir savireguliacijos gerosios praktikos kodeksą ir sudaryti galimybes visiems suinteresuotiesiems subjektams įsitraukti į bendrą mokymosi procesą siekiant pagerinti ir stiprinti įvairių daugiašalių suinteresuotųjų subjektų veiksmų efektyvumą ir atskaitomybę;

| 34. | ragina visapusiškai ir aktyviai konsultuotis su atstovaujamosiomis organizacijomis, įskaitant profesines sąjungas, ir jas įtraukti rengiant, vykdant ir stebint su ĮSA susijusius įmonių procesus ir sistemas, bendradarbiaujant su darbdaviais ir taikant tikros partnerystės metodą; |
| --- | --- |

34.

ragina visapusiškai ir aktyviai konsultuotis su atstovaujamosiomis organizacijomis, įskaitant profesines sąjungas, ir jas įtraukti rengiant, vykdant ir stebint su ĮSA susijusius įmonių procesus ir sistemas, bendradarbiaujant su darbdaviais ir taikant tikros partnerystės metodą;

| 35. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pareiga nuolat teikti ataskaitas apie pagrindinę informaciją tvarumo klausimais nesudarytų pernelyg didelės naštos bendrovėms, nes bet kokią naują ĮSA strategiją jos turi priimti palankiai; ragina Komisiją leisti įmonėms taikyti pereinamąjį laikotarpį iki tol, kol įsigalios reikalavimas nuolat teikti nefinansines ataskaitas, nes tai joms sudarytų galimybes pirmiausia deramai įgyvendinti ĮSA jų viduje parengiant tikslią ir išsamią ĮSA politiką, kuri būtų jų vidaus valdymo sistemų dalis; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją užtikrinti, kad pareiga nuolat teikti ataskaitas apie pagrindinę informaciją tvarumo klausimais nesudarytų pernelyg didelės naštos bendrovėms, nes bet kokią naują ĮSA strategiją jos turi priimti palankiai; ragina Komisiją leisti įmonėms taikyti pereinamąjį laikotarpį iki tol, kol įsigalios reikalavimas nuolat teikti nefinansines ataskaitas, nes tai joms sudarytų galimybes pirmiausia deramai įgyvendinti ĮSA jų viduje parengiant tikslią ir išsamią ĮSA politiką, kuri būtų jų vidaus valdymo sistemų dalis;

| 36. | pritaria Komisijos pasiūlymui apsvarstyti, ar nereikėtų nustatyti reikalavimo, kad visi investiciniai fondai ir finansų įstaigos informuotų visus savo klientus (piliečius, įmones, valdžios institucijas ir pan.) apie visus taikomus etinius ar atsakingo investavimo kriterijus arba visus standartus ir kodeksus, kurių jie laikosi; |
| --- | --- |

36.

pritaria Komisijos pasiūlymui apsvarstyti, ar nereikėtų nustatyti reikalavimo, kad visi investiciniai fondai ir finansų įstaigos informuotų visus savo klientus (piliečius, įmones, valdžios institucijas ir pan.) apie visus taikomus etinius ar atsakingo investavimo kriterijus arba visus standartus ir kodeksus, kurių jie laikosi;

| 37. | pritaria Komisijos direktyvai dėl minimalių aukoms taikomų standartų; ragina, kad į atitinkamų sektorių (pavyzdžiui, kelionių, draudimo, apgyvendinimo ir telekomunikacijų) įmonių ĮSA politiką būtų įtrauktos pozityvios ir praktiškos strategijos ir struktūros, skirtos krizės metu padėti nusikaltimų aukoms ir jų šeimoms, ir parengta konkreti politika, skirta visiems darbuotojams, tampantiems nusikaltimo auka darbo vietoje arba kitur; |
| --- | --- |

37.

pritaria Komisijos direktyvai dėl minimalių aukoms taikomų standartų; ragina, kad į atitinkamų sektorių (pavyzdžiui, kelionių, draudimo, apgyvendinimo ir telekomunikacijų) įmonių ĮSA politiką būtų įtrauktos pozityvios ir praktiškos strategijos ir struktūros, skirtos krizės metu padėti nusikaltimų aukoms ir jų šeimoms, ir parengta konkreti politika, skirta visiems darbuotojams, tampantiems nusikaltimo auka darbo vietoje arba kitur;

| 38. | pripažįsta, kad savireguliavimo ir bendro reguliavimo priemonės yra labai veiksmingos ir turi didelį potencialą kaip sektorių lygmens elgsenos kodeksai; todėl pritaria Komisijos norui gerinti esamas priemones priimant šios srities profesinės etikos kodeksą; vis dėlto prieštarauja bendram požiūriui, kuriuo nebūtų atsižvelgiama į atskirų sektorių ypatumus ir specifines įmonių reikmes; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta, kad savireguliavimo ir bendro reguliavimo priemonės yra labai veiksmingos ir turi didelį potencialą kaip sektorių lygmens elgsenos kodeksai; todėl pritaria Komisijos norui gerinti esamas priemones priimant šios srities profesinės etikos kodeksą; vis dėlto prieštarauja bendram požiūriui, kuriuo nebūtų atsižvelgiama į atskirų sektorių ypatumus ir specifines įmonių reikmes;

ĮSA ir MVĮ: nuo teorijos prie praktikos

| 39. | atkreipia dėmesį į MVĮ, daugiausia veikiančių vietos ir regionų lygmeniu konkrečiuose sektoriuose, ypatumus; todėl mano, jog svarbiausia, kad Sąjungos politika ĮSA srityje, įskaitant nacionalinius veiksmų planus ĮSA srityje, atitiktų specifinius MVĮ poreikius ir principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir pripažintų neformalų ir intuityvų MVĮ požiūrį į ĮSA; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į MVĮ, daugiausia veikiančių vietos ir regionų lygmeniu konkrečiuose sektoriuose, ypatumus; todėl mano, jog svarbiausia, kad Sąjungos politika ĮSA srityje, įskaitant nacionalinius veiksmų planus ĮSA srityje, atitiktų specifinius MVĮ poreikius ir principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir pripažintų neformalų ir intuityvų MVĮ požiūrį į ĮSA;

| 40. | atkreipia dėmesį į MVĮ įtraukimo į veiklą, susijusią su ĮSA, ir jų laimėjimų šioje srityje pripažinimo svarbą; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į MVĮ įtraukimo į veiklą, susijusią su ĮSA, ir jų laimėjimų šioje srityje pripažinimo svarbą;

| 41. | pripažįsta, kad nemažai Europos MVĮ jau įgyvendina ĮSA politiką, pavyzdžiui, vietos užimtumo, bendruomenės įsipareigojimų, tinkamos valdysenos politikos, taikomos tiekimo grandinei, ir kt. srityse; tačiau pažymi, kad dauguma MVĮ nežino, kad jos jau įgyvendina tvarumo, ĮSA ir gero įmonių valdymo praktiką; todėl ragina Komisiją prieš svarstant ĮSA strategijas, konkrečiai skirtas MVĮ, pirmiausia išnagrinėti dabartinę MVĮ praktiką; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad nemažai Europos MVĮ jau įgyvendina ĮSA politiką, pavyzdžiui, vietos užimtumo, bendruomenės įsipareigojimų, tinkamos valdysenos politikos, taikomos tiekimo grandinei, ir kt. srityse; tačiau pažymi, kad dauguma MVĮ nežino, kad jos jau įgyvendina tvarumo, ĮSA ir gero įmonių valdymo praktiką; todėl ragina Komisiją prieš svarstant ĮSA strategijas, konkrečiai skirtas MVĮ, pirmiausia išnagrinėti dabartinę MVĮ praktiką;

| 42. | atmeta bet kokias iniciatyvas, dėl kurių galėtų padidėti MVĮ tenkanti administracinė, biurokratinė arba finansinė našta; tačiau remia priemones, kurios padėtų MVĮ įgyvendinti bendrus veiksmus; |
| --- | --- |

42.

atmeta bet kokias iniciatyvas, dėl kurių galėtų padidėti MVĮ tenkanti administracinė, biurokratinė arba finansinė našta; tačiau remia priemones, kurios padėtų MVĮ įgyvendinti bendrus veiksmus;

| 43. | prašo valstybes nares ir regionų valdžios institucijas sumaniai naudoti Sanglaudos fondo lėšas siekiant remti MVĮ tarpininkaujančių organizacijų darbą ĮSA skatinimo srityje, remiantis tokiais pavyzdžiais kaip bendrai Europos socialinio lėšomis finansuojama pagrindinė Vokietijos programa; |
| --- | --- |

43.

prašo valstybes nares ir regionų valdžios institucijas sumaniai naudoti Sanglaudos fondo lėšas siekiant remti MVĮ tarpininkaujančių organizacijų darbą ĮSA skatinimo srityje, remiantis tokiais pavyzdžiais kaip bendrai Europos socialinio lėšomis finansuojama pagrindinė Vokietijos programa;

| 44. | prašo Komisijos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, MVĮ tarpininkaujančiomis organizacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis parengti strategijas ir priemones, skirtas MVĮ skatinti dalytis geriausia praktika ĮSA srityje, pavyzdžiui, sukuriant duomenų bazę, kurioje būtų kaupiama informacija apie tai, kaip MVĮ diegia ĮSA, ir apie įvairiose šalyse įgyvendinamus projektus; |
| --- | --- |

44.

prašo Komisijos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, MVĮ tarpininkaujančiomis organizacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis parengti strategijas ir priemones, skirtas MVĮ skatinti dalytis geriausia praktika ĮSA srityje, pavyzdžiui, sukuriant duomenų bazę, kurioje būtų kaupiama informacija apie tai, kaip MVĮ diegia ĮSA, ir apie įvairiose šalyse įgyvendinamus projektus;

| 45. | rekomenduoja parengti MVĮ skiriamus ĮSA plėtros vadovus ir vadovėlius; todėl pabrėžia, kad būtina skubiai atlikti daugiau akademinių mokslinių tyrimų, kokiais metodais ĮSA būtų galima padaryti priimtinesnę MVĮ ir kokį poveikį ekonomikai, socialiniams reikalams ir aplinkosaugai ĮSA daro vietos bei regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

45.

rekomenduoja parengti MVĮ skiriamus ĮSA plėtros vadovus ir vadovėlius; todėl pabrėžia, kad būtina skubiai atlikti daugiau akademinių mokslinių tyrimų, kokiais metodais ĮSA būtų galima padaryti priimtinesnę MVĮ ir kokį poveikį ekonomikai, socialiniams reikalams ir aplinkosaugai ĮSA daro vietos bei regionų lygmeniu;

| 46. | mano, kad, siekiant iš tiesų daryti poveikį mažinant skurdą, ĮSA darbotvarkėje taip pat turi būti skiriamas dėmesys MVĮ, nes jų bendras socialinis poveikis ir poveikis aplinkai yra svarbus; |
| --- | --- |

46.

mano, kad, siekiant iš tiesų daryti poveikį mažinant skurdą, ĮSA darbotvarkėje taip pat turi būti skiriamas dėmesys MVĮ, nes jų bendras socialinis poveikis ir poveikis aplinkai yra svarbus;

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares apibrėžti vystymosi ir paramos strategijas, skirtas ĮSA sklaidai MVĮ; ypač rekomenduoja plėtoti mažosioms įmonėms ir labai mažoms įmonėms skirtas specialias priemones; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir valstybes nares apibrėžti vystymosi ir paramos strategijas, skirtas ĮSA sklaidai MVĮ; ypač rekomenduoja plėtoti mažosioms įmonėms ir labai mažoms įmonėms skirtas specialias priemones;

Atitikties klausimai ir ryšiai su trečiosiomis šalimis

| 48. | pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas turi būti visapusiškai informuojamas apie tai, kaip susitarimų poveikio tvarumui vertinimų (PTV) išvados įtraukiamos į derybas prieš joms pasibaigiant ir jam turi būti pranešama, kurie šių susitarimų skyriai buvo pakeisti siekiant išvengti neigiamų PTV nustatytų padarinių; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas turi būti visapusiškai informuojamas apie tai, kaip susitarimų poveikio tvarumui vertinimų (PTV) išvados įtraukiamos į derybas prieš joms pasibaigiant ir jam turi būti pranešama, kurie šių susitarimų skyriai buvo pakeisti siekiant išvengti neigiamų PTV nustatytų padarinių;

| 49. | pabrėžia, kad ES pasirašomais dvišaliais investicijų susitarimais ateityje būtina užtikrinti teisingą poreikio apsaugoti investuotojus ir poreikio sudaryti valstybinės intervencijos galimybę pusiausvyrą, ypač socialinių, sveikatos ir aplinkos apsaugos standartų srityse; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad ES pasirašomais dvišaliais investicijų susitarimais ateityje būtina užtikrinti teisingą poreikio apsaugoti investuotojus ir poreikio sudaryti valstybinės intervencijos galimybę pusiausvyrą, ypač socialinių, sveikatos ir aplinkos apsaugos standartų srityse;

| 50. | ragina populiarinti tarp darbdavių rėmimo idėją; |
| --- | --- |

50.

ragina populiarinti tarp darbdavių rėmimo idėją;

| 51. | primena, kad sprendžiant komercinius ginčus ir (arba) prašant kompensacijos už neatsakingos ar neteisėtos verslo veiklos sukeltus neigiamus padarinius jau galima bylinėtis teisme arba naudotis kitomis bylinėjimosi teisme alternatyvomis; šiuo požiūriu ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant didinti tiek įmonių bendruomenės, tiek plačiosios visuomenės informuotumą; primena, kad Tarptautiniai prekybos rūmai teikia ginčų sprendimo paslaugas asmenims, įmonėms, valstybėms, valstybiniams subjektams ir tarptautinėms organizacijoms, siekiantiems pasinaudoti bylinėjimosi teisme alternatyvomis, galinčiomis padėti nukentėjusiesiems veiksmingiau pasinaudoti teise kreiptis į teismą tuo atveju, kai pažeidžiamas atsakingos įmonių veiklos principas padarant ekonominės ir socialinės žalos bei žalos aplinkai ES ir (arba) už jos teritorijos ribų; |
| --- | --- |

51.

primena, kad sprendžiant komercinius ginčus ir (arba) prašant kompensacijos už neatsakingos ar neteisėtos verslo veiklos sukeltus neigiamus padarinius jau galima bylinėtis teisme arba naudotis kitomis bylinėjimosi teisme alternatyvomis; šiuo požiūriu ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant didinti tiek įmonių bendruomenės, tiek plačiosios visuomenės informuotumą; primena, kad Tarptautiniai prekybos rūmai teikia ginčų sprendimo paslaugas asmenims, įmonėms, valstybėms, valstybiniams subjektams ir tarptautinėms organizacijoms, siekiantiems pasinaudoti bylinėjimosi teisme alternatyvomis, galinčiomis padėti nukentėjusiesiems veiksmingiau pasinaudoti teise kreiptis į teismą tuo atveju, kai pažeidžiamas atsakingos įmonių veiklos principas padarant ekonominės ir socialinės žalos bei žalos aplinkai ES ir (arba) už jos teritorijos ribų;

| 52. | pabrėžia, kad informuotumo apie ĮSA svarbą ir reikalavimų nesilaikymo padarinius didinimas įmonės lygmeniu (Komisijos užduotis) turi būti vykdomas kartu garantuojant tinkamą informuotumą ir stiprinant gebėjimus priimančiųjų šalių vyriausybių lygmeniu, siekiant veiksmingai užtikrinti, kad būtų įgyvendintos su ĮSA susijusios teisės ir teisė kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad informuotumo apie ĮSA svarbą ir reikalavimų nesilaikymo padarinius didinimas įmonės lygmeniu (Komisijos užduotis) turi būti vykdomas kartu garantuojant tinkamą informuotumą ir stiprinant gebėjimus priimančiųjų šalių vyriausybių lygmeniu, siekiant veiksmingai užtikrinti, kad būtų įgyvendintos su ĮSA susijusios teisės ir teisė kreiptis į teismą;

| 53. | mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų raginti ES įmones imtis iniciatyvos ĮSA skatinti ir keistis geros praktikos pavyzdžiais su savo užsienio partneriais; |
| --- | --- |

53.

mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų raginti ES įmones imtis iniciatyvos ĮSA skatinti ir keistis geros praktikos pavyzdžiais su savo užsienio partneriais;

Išvados

| 54. | pabrėžia, kad būtina tvirtoje teisės sistemoje plėtoti galimas reguliavimo priemones, kurios atitiktų teisės nuostatų raidą tarptautiniu mastu, siekiant išvengti skirtingų aiškinimų valstybėse narėse ir konkurencinių pranašumų ar nepalankios konkurencinės padėties regionų, nacionaliniu ir makroregioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad būtina tvirtoje teisės sistemoje plėtoti galimas reguliavimo priemones, kurios atitiktų teisės nuostatų raidą tarptautiniu mastu, siekiant išvengti skirtingų aiškinimų valstybėse narėse ir konkurencinių pranašumų ar nepalankios konkurencinės padėties regionų, nacionaliniu ir makroregioniniu lygmeniu;

| 55. | remia Komisijos pastangas skatinti ĮSA palaikant ryšius su kitomis pasaulio šalimis ir regionais; todėl prašo dėti daugiau pastangų siekiant įtvirtinti abipusiškumo principą prekybos mainuose; |
| --- | --- |

55.

remia Komisijos pastangas skatinti ĮSA palaikant ryšius su kitomis pasaulio šalimis ir regionais; todėl prašo dėti daugiau pastangų siekiant įtvirtinti abipusiškumo principą prekybos mainuose;

| 56. | kartoja, kad postūmis ĮSA raidai turėtų būti suteikiamas taikant įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo požiūrį pagrindinį vaidmenį skiriant pačioms įmonėms, kurios turi turėti galimybę plėtoti savo padėtį atitinkantį požiūrį; primena, kad MVĮ socialinės atsakomybės plėtrai reikalingos specialios priemonės ir požiūris; |
| --- | --- |

56.

kartoja, kad postūmis ĮSA raidai turėtų būti suteikiamas taikant įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo požiūrį pagrindinį vaidmenį skiriant pačioms įmonėms, kurios turi turėti galimybę plėtoti savo padėtį atitinkantį požiūrį; primena, kad MVĮ socialinės atsakomybės plėtrai reikalingos specialios priemonės ir požiūris;

| 57. | pažymi, kad dabartinė Komisijos strategija apima 2011–2014 m. laikotarpį; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laiku patvirtinta plataus užmojo strategija laikotarpiui po 2014 m.; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad dabartinė Komisijos strategija apima 2011–2014 m. laikotarpį; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laiku patvirtinta plataus užmojo strategija laikotarpiui po 2014 m.;

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 86, 2002 4 10, p. 3.

(2)  OL C 39, 2003 2 18, p. 3.

(3)  OL C 187 E, 2003 8 7, p. 180.

(4)  OL C 67 E, 2004 3 17, p. 73.

(5)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 45.

(6)  OL C 229, 2012 7 31, p. 77.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/33

---

P7_TA(2013)0050

Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis (2012/2097(INI))

(2016/C 024/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, ypač į jos 5, 6 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, ypač į jos 5, 6 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių principų ir teisių darbe deklaraciją ir į TDO konvencijas, kuriomis nustatomos visuotinės pagrindinės darbo sąlygos: į konvencijas dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 29 (1930 m.) ir Nr. 105 (1957 m.)); į konvencijas dėl asociacijų laisvės ir teisės vesti kolektyvines derybas (Nr. 87 (1948 m.) ir Nr. 98 (1949 m)); į konvencijas dėl vaikų darbo panaikinimo (Nr. 138 (1973 m.) ir Nr. 182 (1999 m.)) ir į konvencijas dėl nediskriminavimo darbe (Nr. 100 (1951 m.) ir Nr. 111 (1958 m.)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių principų ir teisių darbe deklaraciją ir į TDO konvencijas, kuriomis nustatomos visuotinės pagrindinės darbo sąlygos: į konvencijas dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 29 (1930 m.) ir Nr. 105 (1957 m.)); į konvencijas dėl asociacijų laisvės ir teisės vesti kolektyvines derybas (Nr. 87 (1948 m.) ir Nr. 98 (1949 m)); į konvencijas dėl vaikų darbo panaikinimo (Nr. 138 (1973 m.) ir Nr. 182 (1999 m.)) ir į konvencijas dėl nediskriminavimo darbe (Nr. 100 (1951 m.) ir Nr. 111 (1958 m.)),

| — | taip pat atsižvelgdamas į TDO konvencijas dėl darbo išlygų viešųjų pirkimų sutartyse (Nr. 94) ir dėl kolektyvinių derybų (Nr. 154), |
| --- | --- |

—

taip pat atsižvelgdamas į TDO konvencijas dėl darbo išlygų viešųjų pirkimų sutartyse (Nr. 94) ir dėl kolektyvinių derybų (Nr. 154),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu susitarimu patvirtintus TDO Deramo darbo darbotvarkę ir Visuotinį darbo vietų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu susitarimu patvirtintus TDO Deramo darbo darbotvarkę ir Visuotinį darbo vietų paktą,

| — | atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl socialinio teisingumo siekiant teisingos globalizacijos, kurią 2008 m. birželio 10 d. bendru sutarimu patvirtino 183 TDO valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl socialinio teisingumo siekiant teisingos globalizacijos, kurią 2008 m. birželio 10 d. bendru sutarimu patvirtino 183 TDO valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į kitus Jungtinių Tautų dokumentus žmogaus teisių klausimais, visų pirma į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, 1965 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, 1989 m. Vaiko teisių konvenciją, 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos ir į 2006 m. Neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į kitus Jungtinių Tautų dokumentus žmogaus teisių klausimais, visų pirma į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, 1965 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, 1989 m. Vaiko teisių konvenciją, 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos ir į 2006 m. Neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. pradėtus taikyti JT moterų įgalinimo principus, kuriuose pateikiamos gairės, kaip suteikti moterims daugiau galių darbo vietoje, rinkoje ir bendruomenėje, ir kurie buvo parengti bendradarbiaujant JT padaliniams „JT Moterys“ ir „Pasaulinis susitarimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. pradėtus taikyti JT moterų įgalinimo principus, kuriuose pateikiamos gairės, kaip suteikti moterims daugiau galių darbo vietoje, rinkoje ir bendruomenėje, ir kurie buvo parengti bendradarbiaujant JT padaliniams „JT Moterys“ ir „Pasaulinis susitarimas“,

| — | atsižvelgdamas į Klimato duomenų atskleidimo standartų valdybos, Visuotinės ataskaitų teikimo iniciatyvos, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos bendradarbiavimo projektą „Nuoseklumo projektas“, kuriuo siekiama didesnio nuoseklumo taikant požiūrį į įmonių teikiamos informacijos, susijusios su klimato kaita, paklausą ir pasiūlą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Klimato duomenų atskleidimo standartų valdybos, Visuotinės ataskaitų teikimo iniciatyvos, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos bendradarbiavimo projektą „Nuoseklumo projektas“, kuriuo siekiama didesnio nuoseklumo taikant požiūrį į įmonių teikiamos informacijos, susijusios su klimato kaita, paklausą ir pasiūlą,

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir į 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir į 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės mėn. atnaujintas EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės mėn. atnaujintas EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. EBPO Kovos su kyšininkavimu konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. EBPO Kovos su kyšininkavimu konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę ataskaitų teikimo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę ataskaitų teikimo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad įsteigta Tarptautinė integruotų ataskaitų teikimo taryba (angl. IIRC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad įsteigta Tarptautinė integruotų ataskaitų teikimo taryba (angl. IIRC),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Danijos finansinių ataskaitų teikimo įstatymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Danijos finansinių ataskaitų teikimo įstatymą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio mėn. Komisijos atliktą tyrimą dėl tarptautinių įmonių socialinės atsakomybės priemonių bei standartų ir galiojančių ES teisės aktų valdymo spragų (žinomas kaip Edinburgo tyrimas) (2), kurio išvados paskelbtos 2011 m. Europos Parlamento metiniame pranešime apie žmogaus teisių padėtį (3) ir visiškai patvirtintos Europos Vadovų Tarybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio mėn. Komisijos atliktą tyrimą dėl tarptautinių įmonių socialinės atsakomybės priemonių bei standartų ir galiojančių ES teisės aktų valdymo spragų (žinomas kaip Edinburgo tyrimas) (2), kurio išvados paskelbtos 2011 m. Europos Parlamento metiniame pranešime apie žmogaus teisių padėtį (3) ir visiškai patvirtintos Europos Vadovų Tarybos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20) baigiamojo dokumento 46 ir 47 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20) baigiamojo dokumento 46 ir 47 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų atsakingo investavimo principus (JTAIP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų atsakingo investavimo principus (JTAIP),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 1 d. paskelbtą tarptautinį standartą ISO 26000, kuriuo nustatomos socialinės atsakomybės gairės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 1 d. paskelbtą tarptautinį standartą ISO 26000, kuriuo nustatomos socialinės atsakomybės gairės,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. atliktą 99 įmonių tyrimą „Green Winners“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. atliktą 99 įmonių tyrimą „Green Winners“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. spalio 16 d. įsteigtą Europos daugiašalį suinteresuotųjų subjektų forumą įmonių socialinės atsakomybės klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. spalio 16 d. įsteigtą Europos daugiašalį suinteresuotųjų subjektų forumą įmonių socialinės atsakomybės klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų (COM(2011)0896),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (6), kuriuo pakeista 1968 m. Briuselio konvencija, išskyrus nuostatas dėl Danijos ir kitų valstybių narių santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (6), kuriuo pakeista 1968 m. Briuselio konvencija, išskyrus nuostatas dėl Danijos ir kitų valstybių narių santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos rezoliuciją dėl žaliosios knygos dėl įmonių socialinės atsakomybės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos rezoliuciją dėl žaliosios knygos dėl įmonių socialinės atsakomybės (7),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (Komisijos komunikatas dėl padoraus darbo, COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (Komisijos komunikatas dėl padoraus darbo, COM(2006)0249),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įmonių teisės modernizavimas ir įmonių valdymo tobulinimas Europos Sąjungoje. Planas judėti į priekį“ (Įmonių valdymo veiksmų planas, COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įmonių teisės modernizavimas ir įmonių valdymo tobulinimas Europos Sąjungoje. Planas judėti į priekį“ (Įmonių valdymo veiksmų planas, COM(2003)0284),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Paketas „Atsakingos įmonės“ (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Paketas „Atsakingos įmonės“ (COM(2011)0685),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos įmonių socialinės atsakomybės modelio skatinimas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos įmonių socialinės atsakomybės modelio skatinimas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. gegužės 13 d. rezoliuciją „Komisijos komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės. Įmonių indėlis į tvarų vystymąsi“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. gegužės 13 d. rezoliuciją „Komisijos komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės. Įmonių indėlis į tvarų vystymąsi“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė: naujoji partnerystė“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė: naujoji partnerystė“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“, kurioje teigiama, kad tarp įmonių atsakomybės ir įmonių valdymo esama glaudaus ryšio (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“, kurioje teigiama, kad tarp įmonių atsakomybės ir įmonių valdymo esama glaudaus ryšio (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio mėn. 20 d. rezoliuciją „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio mėn. 20 d. rezoliuciją „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0023/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0023/2013),

| A. | kadangi įmonių socialinė atsakomybės sąvoka negali būti piktnaudžiaujama tam, kad būtų iš naujo nustatomi tarptautiniu mastu pripažinti taikomi būtiniausi standartai, tačiau ją reikia panaudoti siekiant įvertinti jų įgyvendinimą ir geriau suvokti, kaip įvairių dydžių įmonės juos galėtų lengvai ir tiesiogiai taikyti; |
| --- | --- |

A.

kadangi įmonių socialinė atsakomybės sąvoka negali būti piktnaudžiaujama tam, kad būtų iš naujo nustatomi tarptautiniu mastu pripažinti taikomi būtiniausi standartai, tačiau ją reikia panaudoti siekiant įvertinti jų įgyvendinimą ir geriau suvokti, kaip įvairių dydžių įmonės juos galėtų lengvai ir tiesiogiai taikyti;

| B. | kadangi paprastai ES institucijose vartojama įmonių socialinės atsakomybės sąvoka turėtų būti laikoma iš esmės neatskiriama nuo susijusių atsakingo ar etiško verslo, principo „aplinka, visuomenė ir valdymas“, tvaraus vystymosi ir įmonių atskaitomybės sąvokų; |
| --- | --- |

B.

kadangi paprastai ES institucijose vartojama įmonių socialinės atsakomybės sąvoka turėtų būti laikoma iš esmės neatskiriama nuo susijusių atsakingo ar etiško verslo, principo „aplinka, visuomenė ir valdymas“, tvaraus vystymosi ir įmonių atskaitomybės sąvokų;

| C. | kadangi įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūris turi likti pagrindinė visų ES remiamų iniciatyvų, susijusių su įmonių socialine atsakomybe, dalis ir patikimiausios pačių verslo įmonių socialinės atsakomybės pagrindas, pradedant nuo vietos lygmens; |
| --- | --- |

C.

kadangi įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūris turi likti pagrindinė visų ES remiamų iniciatyvų, susijusių su įmonių socialine atsakomybe, dalis ir patikimiausios pačių verslo įmonių socialinės atsakomybės pagrindas, pradedant nuo vietos lygmens;

| D. | kadangi vykdant Visuotinę ataskaitų teikimo iniciatyvą sukurta tarptautiniu mastu plačiai pripažįstama verslo skaidrumo metodika ir kadangi Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos, kuri apima pagrindinius visuotinius apskaitos standartus nustatančius organus, įsteigimas rodo, kad greičiau nei per dešimtmetį įmonių tvarumo ataskaitų įtraukimas į finansines ataskaitas taps visuotine norma; |
| --- | --- |

D.

kadangi vykdant Visuotinę ataskaitų teikimo iniciatyvą sukurta tarptautiniu mastu plačiai pripažįstama verslo skaidrumo metodika ir kadangi Tarptautinės integruotų ataskaitų teikimo tarybos, kuri apima pagrindinius visuotinius apskaitos standartus nustatančius organus, įsteigimas rodo, kad greičiau nei per dešimtmetį įmonių tvarumo ataskaitų įtraukimas į finansines ataskaitas taps visuotine norma;

| E. | kadangi dėl novatoriško darbo, nuveikto įgyvendinant Princo tvarumo atsakomybės projektą (angl. Prince's Accounting for Sustainability Project), Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos verslui iniciatyvą (angl. TEEB for Business) ir Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programą, dabar įmonės gali visiškai ir tiksliai įvertinti savo išorinį poveikį visuomenei ir aplinkai pinigais ir įtraukti šį vertinimą į įmonės finansinį valdymą; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl novatoriško darbo, nuveikto įgyvendinant Princo tvarumo atsakomybės projektą (angl. Prince's Accounting for Sustainability Project), Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos verslui iniciatyvą (angl. TEEB for Business) ir Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programą, dabar įmonės gali visiškai ir tiksliai įvertinti savo išorinį poveikį visuomenei ir aplinkai pinigais ir įtraukti šį vertinimą į įmonės finansinį valdymą;

| F. | kadangi labai pasikeitė investuotojų bendruomenė ir 1 123 investuotojai (visas jų valdomas turtas sudaro 32 trilijonus JAV dolerių) parėmė JT atsakingo investavimo principus; kadangi Europos tvarių investicijų forumo duomenimis 2010 m. rugsėjo mėn. pasaulinė socialinę atsakomybę prisiimanti investicijų rinka pasiekė 7 trilijonus EUR ir kadangi 82 investuotojai, vadovaujami bendrovės „Aviva Global Investors“ ir valdantys iš viso 50 trilijonų JAV dolerių vertės turtą, paragino JT aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi tema padaryti privalomu įmonių tvarumo ataskaitų teikimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi labai pasikeitė investuotojų bendruomenė ir 1 123 investuotojai (visas jų valdomas turtas sudaro 32 trilijonus JAV dolerių) parėmė JT atsakingo investavimo principus; kadangi Europos tvarių investicijų forumo duomenimis 2010 m. rugsėjo mėn. pasaulinė socialinę atsakomybę prisiimanti investicijų rinka pasiekė 7 trilijonus EUR ir kadangi 82 investuotojai, vadovaujami bendrovės „Aviva Global Investors“ ir valdantys iš viso 50 trilijonų JAV dolerių vertės turtą, paragino JT aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi tema padaryti privalomu įmonių tvarumo ataskaitų teikimą;

| G. | kadangi Europos daugiašalės suinteresuotųjų subjektų platformos įmonių socialinės atsakomybės klausimais, kuri ėmėsi įvairių bandomųjų ir mokslinių tyrimų projektų, įsteigimas ir buvusios Verslo sąjungos veikla padėjo tvirtus pagrindus Europos veiksmams įmonių socialinės atsakomybės srityje, prie to taip pat nuolat prisideda įvairios Europos įmonių socialinės atsakomybės organizacijos, įskaitant organizaciją „CSR Europe“, Europos verslo visuomenėje akademiją (angl. EABIS), Europos socialinių investicijų forumą (EUROSIF) ir Europos koaliciją už teisingą verslą (angl. ECCJ); |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos daugiašalės suinteresuotųjų subjektų platformos įmonių socialinės atsakomybės klausimais, kuri ėmėsi įvairių bandomųjų ir mokslinių tyrimų projektų, įsteigimas ir buvusios Verslo sąjungos veikla padėjo tvirtus pagrindus Europos veiksmams įmonių socialinės atsakomybės srityje, prie to taip pat nuolat prisideda įvairios Europos įmonių socialinės atsakomybės organizacijos, įskaitant organizaciją „CSR Europe“, Europos verslo visuomenėje akademiją (angl. EABIS), Europos socialinių investicijų forumą (EUROSIF) ir Europos koaliciją už teisingą verslą (angl. ECCJ);

| H. | kadangi būtini tam tikri bendri įmonių socialinės atsakomybės standartai, kadangi dėl esminių skirtumų taip pat reikia diferencijuotų sektoriaus metodų ir kadangi laisvoje visuomenėje įmonių socialinė atsakomybė niekada negali paversti labdaringų veiksmų privalomais, nes tai gali sumažinti žmonių norą duoti; |
| --- | --- |

H.

kadangi būtini tam tikri bendri įmonių socialinės atsakomybės standartai, kadangi dėl esminių skirtumų taip pat reikia diferencijuotų sektoriaus metodų ir kadangi laisvoje visuomenėje įmonių socialinė atsakomybė niekada negali paversti labdaringų veiksmų privalomais, nes tai gali sumažinti žmonių norą duoti;

| I. | kadangi įmonių elgesio kodeksai atliko svarbų vaidmenį inicijuojant įmonių socialinę atsakomybę ir didinant informuotumą apie ją, tačiau tai nepakankamas sprendimas, nes dažnai trūksta konkretumo, ji nedera su galiojančiais tarptautiniais standartais, pasitaiko atvejų, kai vengiama esminių klausimų, kodeksai nėra palyginami ir trūksta jų taikymo skaidrumo; |
| --- | --- |

I.

kadangi įmonių elgesio kodeksai atliko svarbų vaidmenį inicijuojant įmonių socialinę atsakomybę ir didinant informuotumą apie ją, tačiau tai nepakankamas sprendimas, nes dažnai trūksta konkretumo, ji nedera su galiojančiais tarptautiniais standartais, pasitaiko atvejų, kai vengiama esminių klausimų, kodeksai nėra palyginami ir trūksta jų taikymo skaidrumo;

| J. | kadangi Jungtinėse Tautose vieningai pritarta Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniams principams, jiems visiškai pritarė ES valstybės narės, Tarptautinė darbdavių organizacija ir Tarptautiniai prekybos rūmai, taip pat pritarta pažangiojo reglamentuojamų ir savanoriškų veiksmų derinio sąvokai; |
| --- | --- |

J.

kadangi Jungtinėse Tautose vieningai pritarta Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniams principams, jiems visiškai pritarė ES valstybės narės, Tarptautinė darbdavių organizacija ir Tarptautiniai prekybos rūmai, taip pat pritarta pažangiojo reglamentuojamų ir savanoriškų veiksmų derinio sąvokai;

| K. | kadangi buvęs JT Generalinio Sekretoriaus specialusis atstovas verslo ir žmogaus teisių klausimais John Ruggie kreipėsi į ES valstybes nares, kad jos per Tarybai pirmininkaujančios Švedijos surengtą konferenciją įmonių socialinės atsakomybės tema paaiškintų ekstrateritorinės jurisdikcijos, kai įmonės daro pažeidimus nestabiliose trečiosiose šalyse, klausimą ir pritartų tam, kad tas klausimas būtų keliamas; kadangi jo raginimui pritarta Europos Vadovų Tarybos išvadose, tačiau iki šiol nebuvo imtasi jokių veiksmų; |
| --- | --- |

K.

kadangi buvęs JT Generalinio Sekretoriaus specialusis atstovas verslo ir žmogaus teisių klausimais John Ruggie kreipėsi į ES valstybes nares, kad jos per Tarybai pirmininkaujančios Švedijos surengtą konferenciją įmonių socialinės atsakomybės tema paaiškintų ekstrateritorinės jurisdikcijos, kai įmonės daro pažeidimus nestabiliose trečiosiose šalyse, klausimą ir pritartų tam, kad tas klausimas būtų keliamas; kadangi jo raginimui pritarta Europos Vadovų Tarybos išvadose, tačiau iki šiol nebuvo imtasi jokių veiksmų;

| L. | kadangi Komisijos tyrimą dėl tarptautinių įmonių socialinės atsakomybės priemonių ir standartų ir galiojančių ES teisės aktų valdymo spragų (žinomą kaip Edinburgo tyrimas), kuris paskelbtas 2010 m. spalio mėn. ir kurio išvados buvo pateiktos 2011 m. metiniame pranešime apie žmogaus teisių padėtį, visiškai patvirtino Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisijos tyrimą dėl tarptautinių įmonių socialinės atsakomybės priemonių ir standartų ir galiojančių ES teisės aktų valdymo spragų (žinomą kaip Edinburgo tyrimas), kuris paskelbtas 2010 m. spalio mėn. ir kurio išvados buvo pateiktos 2011 m. metiniame pranešime apie žmogaus teisių padėtį, visiškai patvirtino Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas;

| M. | kadangi EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms yra patikimiausias tarptautinis įmonių socialinės atsakomybės standartas ir kadangi atnaujinimas, dėl kurio susitarta 2011 m. gegužės mėn., yra reikšminga galimybė padaryti pažangą įgyvendinant įmonių socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

M.

kadangi EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms yra patikimiausias tarptautinis įmonių socialinės atsakomybės standartas ir kadangi atnaujinimas, dėl kurio susitarta 2011 m. gegužės mėn., yra reikšminga galimybė padaryti pažangą įgyvendinant įmonių socialinę atsakomybę;

| N. | kadangi imtasi daug tarptautinių iniciatyvų siekiant užtikrinti įmonių tvarumo ataskaitų teikimą, įskaitant reikalavimą Kinijos valstybinėms įmonėms teikti ataskaitas, įmonėms teikti ataskaitas apie Indijos vyriausybės parengtų įmonių socialinės atsakomybės gairių įgyvendinimą, taip pat Brazilijoje, Pietų Afrikoje ir Malaizijoje nustatytą įtraukimo į biržos sąrašą sąlygą įmonėms atskleisti informaciją apie savo tvarumo rezultatus ir tokį patį Jungtinių Valstijų Vertybinių popierių ir biržos komisijos nustatytą reikalavimą, |
| --- | --- |

N.

kadangi imtasi daug tarptautinių iniciatyvų siekiant užtikrinti įmonių tvarumo ataskaitų teikimą, įskaitant reikalavimą Kinijos valstybinėms įmonėms teikti ataskaitas, įmonėms teikti ataskaitas apie Indijos vyriausybės parengtų įmonių socialinės atsakomybės gairių įgyvendinimą, taip pat Brazilijoje, Pietų Afrikoje ir Malaizijoje nustatytą įtraukimo į biržos sąrašą sąlygą įmonėms atskleisti informaciją apie savo tvarumo rezultatus ir tokį patį Jungtinių Valstijų Vertybinių popierių ir biržos komisijos nustatytą reikalavimą,

| O. | kadangi 2008 m. Danijos finansinių ataskaitų teikimo įstatymas dėl įmonių tvarumo ataskaitų teikimo, kuriame nustatyti konkretūs papildomi su klimato kaita ir poveikiu žmogaus teisėms susiję ataskaitų teikimo reikalavimai, itin populiarus tarp Danijos verslo subjektų: 97 proc. jų rinkosi ataskaitų teikimą, nepaisant pirmiesiems trejiems įstatymo taikymo metams galiojančios nuostatos, pagal kurią arba laikomasi įstatymo, arba privaloma paaiškinti, kodėl jam nepritariama; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2008 m. Danijos finansinių ataskaitų teikimo įstatymas dėl įmonių tvarumo ataskaitų teikimo, kuriame nustatyti konkretūs papildomi su klimato kaita ir poveikiu žmogaus teisėms susiję ataskaitų teikimo reikalavimai, itin populiarus tarp Danijos verslo subjektų: 97 proc. jų rinkosi ataskaitų teikimą, nepaisant pirmiesiems trejiems įstatymo taikymo metams galiojančios nuostatos, pagal kurią arba laikomasi įstatymo, arba privaloma paaiškinti, kodėl jam nepritariama;

| P. | kadangi Prancūzija ir Danija yra dvi iš keturių JT valstybių narių vyriausybių, sutikusių vadovauti 2012 m. JT Rio+20 įsipareigojimo dėl įmonių tvarumo ataskaitų teikimo įgyvendinimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi Prancūzija ir Danija yra dvi iš keturių JT valstybių narių vyriausybių, sutikusių vadovauti 2012 m. JT Rio+20 įsipareigojimo dėl įmonių tvarumo ataskaitų teikimo įgyvendinimui;

| Q. | kadangi Nyderlandams vadovaujant atnaujinus EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms atsirado galimybė pagerinti jų žinomumą ir statusą naudojant nacionalinių informacijos centrų sistemą, nutraukti vadinamieji investiciniai santykiai, kurie trukdė visapusiškai taikyti šias rekomendacijas tiekimo grandinei, ir į jas buvo visapusiškai integruoti JT verslo ir žmogaus teisių principai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Nyderlandams vadovaujant atnaujinus EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms atsirado galimybė pagerinti jų žinomumą ir statusą naudojant nacionalinių informacijos centrų sistemą, nutraukti vadinamieji investiciniai santykiai, kurie trukdė visapusiškai taikyti šias rekomendacijas tiekimo grandinei, ir į jas buvo visapusiškai integruoti JT verslo ir žmogaus teisių principai;

| R. | kadangi Europos Parlamento rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“ teigiama, kad įmonių atsakomybę ir įmonių valdymą sieja neatskiriamas ryšys; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Parlamento rezoliucijoje dėl strategijos „Europa 2020“ teigiama, kad įmonių atsakomybę ir įmonių valdymą sieja neatskiriamas ryšys;

| S. | kadangi 2009 m. atliktas 99 įmonių tyrimas „„Green Winners“ parodė, jog 16-oje atskirų pramonės sektorių įmonių, taikančių socialinės atsakomybės strategiją, veiklos rezultatai buvo bent 15 proc. geresni už vidurkį tame sektoriuje – papildoma rinkos kapitalizacija siekė 498 mln. EUR (650 mln. JAV dolerių) vienai įmonei; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2009 m. atliktas 99 įmonių tyrimas „„Green Winners“ parodė, jog 16-oje atskirų pramonės sektorių įmonių, taikančių socialinės atsakomybės strategiją, veiklos rezultatai buvo bent 15 proc. geresni už vidurkį tame sektoriuje – papildoma rinkos kapitalizacija siekė 498 mln. EUR (650 mln. JAV dolerių) vienai įmonei;

| T. | kadangi iš 2012 m. visuotinės generalinių direktorių apklausos matyti, kad verslo atstovai pripažįsta, jog siekiant augimo reikia glaudžiai bendradarbiauti su vietos gyventojais; kadangi, pvz., daugiau kaip 60 proc. apklaustųjų planuoja per ateinančius trejus metus padidinti investicijas, kad padėtų saugoti darbuotojų sveikatą; |
| --- | --- |

T.

kadangi iš 2012 m. visuotinės generalinių direktorių apklausos matyti, kad verslo atstovai pripažįsta, jog siekiant augimo reikia glaudžiai bendradarbiauti su vietos gyventojais; kadangi, pvz., daugiau kaip 60 proc. apklaustųjų planuoja per ateinančius trejus metus padidinti investicijas, kad padėtų saugoti darbuotojų sveikatą;

| 1. | pripažįsta, kad Komisijos komunikatas priklauso politiniams pareiškimams, kuriais siekiama plačiau propaguoti įmonių socialinę atsakomybę ir užtikrinti, kad ji būtų įtvirtinta ES politikos kryptyse ir taptų įtvirtintu ES veiksmų principu; ragina Komisiją ir valstybes nares 2014–2020 m. įmonių socialinės atsakomybės strategiją naudoti kaip pagrindą praktinėms priemonėms, kuriomis siekiama paskatinti įmones prisiimti socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad Komisijos komunikatas priklauso politiniams pareiškimams, kuriais siekiama plačiau propaguoti įmonių socialinę atsakomybę ir užtikrinti, kad ji būtų įtvirtinta ES politikos kryptyse ir taptų įtvirtintu ES veiksmų principu; ragina Komisiją ir valstybes nares 2014–2020 m. įmonių socialinės atsakomybės strategiją naudoti kaip pagrindą praktinėms priemonėms, kuriomis siekiama paskatinti įmones prisiimti socialinę atsakomybę;

| 2. | pabrėžia, kad aktyvus socialinės atsakomybės supratimas užtikrina įmonėms didesnį visuomenės pasitikėjimą ir palankumą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad aktyvus socialinės atsakomybės supratimas užtikrina įmonėms didesnį visuomenės pasitikėjimą ir palankumą;

| 3. | vis dėlto pritaria komunikate išdėstytoms analizės išvadoms, kad vis dar tik mažuma stambiųjų įmonių taiko įmonių socialinės atsakomybės praktiką, nepaisant 2001 ir 2006 m. Komisijos komunikatuose išsakytų tiesioginių raginimų, kad daugiau įmonių prisiimtų socialinę atsakomybę; tačiau mano, kad įmonės visada įsitraukia į visuomenės, kurioje vykdo veiklą, gyvenimą ir kad įmonės socialinė atsakomybė gali būti taikoma bet kokio dydžio įmonėse; taip pat pažymi, jog į dialogą įmonių socialinės atsakomybės klausimais reikia įtraukti MVĮ, daugelis MVĮ ją prisiima labiau neformaliai ir intuityviai, nes tam reikia tik minimalaus administravimo ir dėl to nedidėja sąnaudos; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto pritaria komunikate išdėstytoms analizės išvadoms, kad vis dar tik mažuma stambiųjų įmonių taiko įmonių socialinės atsakomybės praktiką, nepaisant 2001 ir 2006 m. Komisijos komunikatuose išsakytų tiesioginių raginimų, kad daugiau įmonių prisiimtų socialinę atsakomybę; tačiau mano, kad įmonės visada įsitraukia į visuomenės, kurioje vykdo veiklą, gyvenimą ir kad įmonės socialinė atsakomybė gali būti taikoma bet kokio dydžio įmonėse; taip pat pažymi, jog į dialogą įmonių socialinės atsakomybės klausimais reikia įtraukti MVĮ, daugelis MVĮ ją prisiima labiau neformaliai ir intuityviai, nes tam reikia tik minimalaus administravimo ir dėl to nedidėja sąnaudos;

| 4. | atkreipia dėmesį į strateginį MVĮ vaidmenį, kurį jos gali atlikti skatindamos įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimą, nes turi glaudžių ryšių su vietovėmis, kuriose jos vykdo veiklą; prašo Komisijos kartu su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir daugiašalėmis suinteresuotųjų subjektų platformomis plėtoti sektoriams skirtas MVĮ bendradarbiavimo formas, kurios joms padėtų kartu spręsti socialines ir aplinkos apsaugos problemas; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į strateginį MVĮ vaidmenį, kurį jos gali atlikti skatindamos įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimą, nes turi glaudžių ryšių su vietovėmis, kuriose jos vykdo veiklą; prašo Komisijos kartu su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir daugiašalėmis suinteresuotųjų subjektų platformomis plėtoti sektoriams skirtas MVĮ bendradarbiavimo formas, kurios joms padėtų kartu spręsti socialines ir aplinkos apsaugos problemas;

| 5. | apgailestauja, kad kalbant apie įmonių socialinę atsakomybę ir toliau daugiausia dėmesio skiriama aplinkosauginiams standartams, o socialiniai standartai paliekami nuošalyje, net jei jie yra itin svarbūs siekiant atkurti ekonomikos augimui ir socialinei konvergencijai palankias socialines sąlygas; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad kalbant apie įmonių socialinę atsakomybę ir toliau daugiausia dėmesio skiriama aplinkosauginiams standartams, o socialiniai standartai paliekami nuošalyje, net jei jie yra itin svarbūs siekiant atkurti ekonomikos augimui ir socialinei konvergencijai palankias socialines sąlygas;

| 6. | mano, kad pasaulinė finansinė krizė kelia pavojų, jog politikos formuotojai, taip pat Europos Sąjungoje, nukentės nuo savo pačių lemtingo trumparegiškumo padarinių, jeigu dėmesį skirs tik siaurai apibrėžto skaidrumo priemonėms ir finansinių rinkų atskaitomybei ir neigs, jog būtina, kad finansų ir visi pramonės sektoriai skubiai ir integruotai spręstų opias ir svarbias problemas, susijusias su aplinkos nykimu ir socialine dezintegracija; |
| --- | --- |

6.

mano, kad pasaulinė finansinė krizė kelia pavojų, jog politikos formuotojai, taip pat Europos Sąjungoje, nukentės nuo savo pačių lemtingo trumparegiškumo padarinių, jeigu dėmesį skirs tik siaurai apibrėžto skaidrumo priemonėms ir finansinių rinkų atskaitomybei ir neigs, jog būtina, kad finansų ir visi pramonės sektoriai skubiai ir integruotai spręstų opias ir svarbias problemas, susijusias su aplinkos nykimu ir socialine dezintegracija;

| 7. | įspėja, kad įmonės ateityje gali būti tvarios tik tuo atveju, jei jos veiks tvarioje ekonomikoje, ir kad perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos neturi alternatyvų, o tam taip pat būtina apsaugoti pasaulio socialinį kapitalą ir gamtos turtus – šiame procese įmonių socialinei atsakomybei neišvengiamai tenka lemiamas vaidmuo; |
| --- | --- |

7.

įspėja, kad įmonės ateityje gali būti tvarios tik tuo atveju, jei jos veiks tvarioje ekonomikoje, ir kad perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos neturi alternatyvų, o tam taip pat būtina apsaugoti pasaulio socialinį kapitalą ir gamtos turtus – šiame procese įmonių socialinei atsakomybei neišvengiamai tenka lemiamas vaidmuo;

| 8. | mano, kad įmonių socialinė atsakomybė turi būti didinama šiomis priemonėmis: turi būti pabrėžiamos pasaulinės įmonių socialinės atsakomybės priemonės, suteikiamos naujos pirmaujančių įmonių paskatos kolegoms, įmonių atskleidžiama socialinė ir aplinkosauginė informacija, taikomos atitinkamos gairės, teikiama viešojo administravimo institucijų parama siekiant sudaryti įmonių socialinės atsakomybės bendradarbiavimui palankias sąlygas ir pateikiami atitinkami mechanizmai ir priemonės, pvz., paskatų sistema, atliekama patikima esamų įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų poveikio analizė, teikiama parama naujoms iniciatyvoms socialinėje srityje, įmonių socialinės atsakomybės sistema pritaikoma MVĮ poreikiams ir siekiama, kad tiek verslo bendruomenė, tiek plačioji visuomenė vis labiau pripažintų didžiulį visuotinių socialinių ir aplinkos apsaugos problemų, su kuriomis susiduria Europa ir pasaulis, mastą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad įmonių socialinė atsakomybė turi būti didinama šiomis priemonėmis: turi būti pabrėžiamos pasaulinės įmonių socialinės atsakomybės priemonės, suteikiamos naujos pirmaujančių įmonių paskatos kolegoms, įmonių atskleidžiama socialinė ir aplinkosauginė informacija, taikomos atitinkamos gairės, teikiama viešojo administravimo institucijų parama siekiant sudaryti įmonių socialinės atsakomybės bendradarbiavimui palankias sąlygas ir pateikiami atitinkami mechanizmai ir priemonės, pvz., paskatų sistema, atliekama patikima esamų įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų poveikio analizė, teikiama parama naujoms iniciatyvoms socialinėje srityje, įmonių socialinės atsakomybės sistema pritaikoma MVĮ poreikiams ir siekiama, kad tiek verslo bendruomenė, tiek plačioji visuomenė vis labiau pripažintų didžiulį visuotinių socialinių ir aplinkos apsaugos problemų, su kuriomis susiduria Europa ir pasaulis, mastą;

| 9. | pritaria Komisijos ketinimui plėtoti įmonių socialinę atsakomybę Europoje, parengti gaires ir remti įvairių suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas atskiruose pramonės sektoriuose ir ragina pirmaujančias įmones ir asociacijas įsitraukti į šią iniciatyvą; |
| --- | --- |

9.

pritaria Komisijos ketinimui plėtoti įmonių socialinę atsakomybę Europoje, parengti gaires ir remti įvairių suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas atskiruose pramonės sektoriuose ir ragina pirmaujančias įmones ir asociacijas įsitraukti į šią iniciatyvą;

| 10. | pakartoja, kad įmonių socialinė atsakomybė turi būti ne tik taikoma, bet ir duoti rezultatų; |
| --- | --- |

10.

pakartoja, kad įmonių socialinė atsakomybė turi būti ne tik taikoma, bet ir duoti rezultatų;

| 11. | palankiai vertina tai, kad pagal Komisijos komunikate nustatytą įmonių socialinės atsakomybės apibrėžtį, atspindinčią naują požiūrį, kurį Komisija pirmą kartą patvirtino 2009 m. daugiašaliame suinteresuotųjų subjektų forume, numatoma labai svarbi galimybė užtikrinti įtrauktį ir siekti bendro sutarimo, ir tai, kad ši apibrėžtis tinkamai atspindi naują bendrą verslo ir kitų suinteresuotųjų subjektų sutarimą šiuo klausimu, pasiektą vienbalsiai susitarus dėl JT pagrindinių principų ir kitų priemonių, pavyzdžiui, Socialinės atsakomybės gairių standarto ISO 26000; palankiai vertina tai, kad į verslo operacijas integruojami socialiniai, aplinkosaugos, etiniai ir žmogaus teisių aspektai; primygtinai ragina, kad Komisija labiau atskirtų: 1) įmonių labdaringus veiksmus; 2) įstatymais, taisyklėmis ir tarptautiniais standartais pagrįstus įmonių socialinius veiksmus ir 3) įmonių antisocialinius veiksmus, kuriais pažeidžiami įstatymai, taisyklės ir tarptautiniai standartai, kurie yra nusikalstami ir išnaudojantys, pvz., vaikų ar prievartinis darbas, ir kurie turėtų būti griežtai pasmerkti; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad pagal Komisijos komunikate nustatytą įmonių socialinės atsakomybės apibrėžtį, atspindinčią naują požiūrį, kurį Komisija pirmą kartą patvirtino 2009 m. daugiašaliame suinteresuotųjų subjektų forume, numatoma labai svarbi galimybė užtikrinti įtrauktį ir siekti bendro sutarimo, ir tai, kad ši apibrėžtis tinkamai atspindi naują bendrą verslo ir kitų suinteresuotųjų subjektų sutarimą šiuo klausimu, pasiektą vienbalsiai susitarus dėl JT pagrindinių principų ir kitų priemonių, pavyzdžiui, Socialinės atsakomybės gairių standarto ISO 26000; palankiai vertina tai, kad į verslo operacijas integruojami socialiniai, aplinkosaugos, etiniai ir žmogaus teisių aspektai; primygtinai ragina, kad Komisija labiau atskirtų: 1) įmonių labdaringus veiksmus; 2) įstatymais, taisyklėmis ir tarptautiniais standartais pagrįstus įmonių socialinius veiksmus ir 3) įmonių antisocialinius veiksmus, kuriais pažeidžiami įstatymai, taisyklės ir tarptautiniai standartai, kurie yra nusikalstami ir išnaudojantys, pvz., vaikų ar prievartinis darbas, ir kurie turėtų būti griežtai pasmerkti;

| 12. | pakartoja, kad įmonių socialinė atsakomybė turi apimti ir jų veiksmus trečiosiose šalyse ir trečiųjų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

12.

pakartoja, kad įmonių socialinė atsakomybė turi apimti ir jų veiksmus trečiosiose šalyse ir trečiųjų šalių atžvilgiu;

| 13. | susidomėjęs pažymi, kad Komisija į ES prekybos susitarimus pradėjo įtraukti nuorodas į įmonių socialinę atsakomybę; mano, kad, atsižvelgiant į svarbų vaidmenį, kuris tarptautinėje prekyboje tenka didelėms bendrovėms, jų patronuojamosioms įmonėms ir tiekimo grandinėms, įmonių socialinė atsakomybė ir atsakomybė už aplinką būtinai turi būti įtraukta į ES prekybos susitarimų skyrių dėl tvaraus vystymosi; ragina Komisiją parengti konkrečius pasiūlymus dėl šių įmonių socialinės atsakomybės principų įgyvendinimo prekybos politikoje; |
| --- | --- |

13.

susidomėjęs pažymi, kad Komisija į ES prekybos susitarimus pradėjo įtraukti nuorodas į įmonių socialinę atsakomybę; mano, kad, atsižvelgiant į svarbų vaidmenį, kuris tarptautinėje prekyboje tenka didelėms bendrovėms, jų patronuojamosioms įmonėms ir tiekimo grandinėms, įmonių socialinė atsakomybė ir atsakomybė už aplinką būtinai turi būti įtraukta į ES prekybos susitarimų skyrių dėl tvaraus vystymosi; ragina Komisiją parengti konkrečius pasiūlymus dėl šių įmonių socialinės atsakomybės principų įgyvendinimo prekybos politikoje;

| 14. | mano, kad laikantis socialinės atsakomybės principo taip pat reikėtų gerbti pagrindinius principus ir teises, pavyzdžiui, nurodytas TDO, visų pirma asociacijų laisvę, teisę į kolektyvines derybas, priverstinio darbo draudimą, vaikų darbo panaikinimą ir diskriminacijos darbe panaikinimą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad laikantis socialinės atsakomybės principo taip pat reikėtų gerbti pagrindinius principus ir teises, pavyzdžiui, nurodytas TDO, visų pirma asociacijų laisvę, teisę į kolektyvines derybas, priverstinio darbo draudimą, vaikų darbo panaikinimą ir diskriminacijos darbe panaikinimą;

| 15. | labai gerai vertina Komisijos narių, atsakingų už užimtumą, pramonę ir vidaus rinką, ir jų kabinetų darbuotojų indėlį siekiant, kad Komisijos komunikate būtų žvelgiama į ateities perspektyvas ir laikomasi konstruktyvaus požiūrio; pripažįsta kitų Komisijos padalinių indėlį tarpžinybinėje įmonių socialinės atsakomybės grupėje; vis dėlto ragina Komisijos pirmininką imtis asmeniškai vadovauti veiksmams įmonių socialinės atsakomybės srityje ir užtikrinti visapusišką, visų pirma Aplinkos generalinio direktorato ir generalinių direktoratų, susijusių su užsienio ryšiais, atsakomybę už Komisijos įsipareigojimus įmonių socialinės atsakomybės srityje; |
| --- | --- |

15.

labai gerai vertina Komisijos narių, atsakingų už užimtumą, pramonę ir vidaus rinką, ir jų kabinetų darbuotojų indėlį siekiant, kad Komisijos komunikate būtų žvelgiama į ateities perspektyvas ir laikomasi konstruktyvaus požiūrio; pripažįsta kitų Komisijos padalinių indėlį tarpžinybinėje įmonių socialinės atsakomybės grupėje; vis dėlto ragina Komisijos pirmininką imtis asmeniškai vadovauti veiksmams įmonių socialinės atsakomybės srityje ir užtikrinti visapusišką, visų pirma Aplinkos generalinio direktorato ir generalinių direktoratų, susijusių su užsienio ryšiais, atsakomybę už Komisijos įsipareigojimus įmonių socialinės atsakomybės srityje;

| 16. | yra įsitikinęs, kad įmonių socialinė atsakomybė turi apimti socialines priemones, įskaitant profesinį mokymą, darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimą ir tinkamas darbo sąlygas; dar kartą pabrėžia, kad tiki ekonominiais argumentais dėl įmonių socialinės atsakomybės, tačiau pakartoja, kad jeigu tam tikru atveju ar tam tikroje įmonėje trumpuoju laikotarpiu tokie ekonominiai argumentai netaikytini, tai niekada negali būti laikoma neatsakingos ir antisocialinės veiklos pateisinimu; mano, jog yra pakankamai mokslinių tyrimų, kad būtų galima įrodyti ekonominius argumentus, ir pirmenybę reikėtų skirti šių mokslinių tyrimų sklaidai; ragina, kad naujais įmonių socialinės atsakomybės moksliniais tyrimais būtų siekiama įvertinti verslo elgsenos pokyčių dėl socialinės atsakomybės bendrą poveikį pastangoms spręsti bendrąsias Europos ir pasaulio problemas, pavyzdžiui išmetamo anglies dioksido, vandens rūgštėjimo, ypač didelio skurdo, vaikų darbo ir nelygybės, ir įgytą patirtį panaudoti Europos indėliui ateityje rengiant visuotines įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas; |
| --- | --- |

16.

yra įsitikinęs, kad įmonių socialinė atsakomybė turi apimti socialines priemones, įskaitant profesinį mokymą, darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimą ir tinkamas darbo sąlygas; dar kartą pabrėžia, kad tiki ekonominiais argumentais dėl įmonių socialinės atsakomybės, tačiau pakartoja, kad jeigu tam tikru atveju ar tam tikroje įmonėje trumpuoju laikotarpiu tokie ekonominiai argumentai netaikytini, tai niekada negali būti laikoma neatsakingos ir antisocialinės veiklos pateisinimu; mano, jog yra pakankamai mokslinių tyrimų, kad būtų galima įrodyti ekonominius argumentus, ir pirmenybę reikėtų skirti šių mokslinių tyrimų sklaidai; ragina, kad naujais įmonių socialinės atsakomybės moksliniais tyrimais būtų siekiama įvertinti verslo elgsenos pokyčių dėl socialinės atsakomybės bendrą poveikį pastangoms spręsti bendrąsias Europos ir pasaulio problemas, pavyzdžiui išmetamo anglies dioksido, vandens rūgštėjimo, ypač didelio skurdo, vaikų darbo ir nelygybės, ir įgytą patirtį panaudoti Europos indėliui ateityje rengiant visuotines įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas;

| 17. | pripažįsta, kad išryškėja dideli įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų trūkumai, jeigu tos įmonės, kurios didžiuojasi, jog praktikoje taiko įmonių socialinę atsakomybę, sugeba šalintis svarbių interesų grupių ar vengia spręsti opius su jų vykdoma veikla ar pasauline tiekimo grandine susijusius klausimus; ragina Komisiją bendradarbiauti su finansų institucijomis ir socialiniais partneriais ir remtis vadinamųjų įmonių socialinės atsakomybės laboratorijų atliktu darbu, kad būtų galima geriau nustatyti, kaip įmonės ir jų suinteresuotieji subjektai galėtų objektyviai nurodyti konkrečiai įmonei itin svarbius socialinius ir aplinkos apsaugos klausimus, ir kad būtų nustatyta sąžininga ir proporcinga suinteresuotųjų subjektų, kurie turi būti įtraukti į įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas, atranka; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad išryškėja dideli įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų trūkumai, jeigu tos įmonės, kurios didžiuojasi, jog praktikoje taiko įmonių socialinę atsakomybę, sugeba šalintis svarbių interesų grupių ar vengia spręsti opius su jų vykdoma veikla ar pasauline tiekimo grandine susijusius klausimus; ragina Komisiją bendradarbiauti su finansų institucijomis ir socialiniais partneriais ir remtis vadinamųjų įmonių socialinės atsakomybės laboratorijų atliktu darbu, kad būtų galima geriau nustatyti, kaip įmonės ir jų suinteresuotieji subjektai galėtų objektyviai nurodyti konkrečiai įmonei itin svarbius socialinius ir aplinkos apsaugos klausimus, ir kad būtų nustatyta sąžininga ir proporcinga suinteresuotųjų subjektų, kurie turi būti įtraukti į įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas, atranka;

| 18. | mano, kad vartotojai vis daugiau dėmesio skiria veiklai įmonių socialinės atsakomybės srityje, taigi ragina įmones skaidriai vykdyti savo veiklą, ypač bendrovių veiksmus, susijusius su etiniais, socialiniais ir aplinkos klausimais; |
| --- | --- |

18.

mano, kad vartotojai vis daugiau dėmesio skiria veiklai įmonių socialinės atsakomybės srityje, taigi ragina įmones skaidriai vykdyti savo veiklą, ypač bendrovių veiksmus, susijusius su etiniais, socialiniais ir aplinkos klausimais;

| 19. | pabrėžia tai, kad įmonių socialinė atsakomybė bus perspektyvi tik tuo atveju, jeigu galios teisinės nuostatos ir bus laikomasi socialinių partnerių vietos tarifų taisyklių; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia tai, kad įmonių socialinė atsakomybė bus perspektyvi tik tuo atveju, jeigu galios teisinės nuostatos ir bus laikomasi socialinių partnerių vietos tarifų taisyklių;

| 20. | pažymi, kad vertinant įmonės socialinę atsakomybę reikia atsižvelgti į įmonių, sudarančių jos tiekimo grandinę, ir visų subrangovų elgesį; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad vertinant įmonės socialinę atsakomybę reikia atsižvelgti į įmonių, sudarančių jos tiekimo grandinę, ir visų subrangovų elgesį;

Tvarus atsigavimas

| 21. | pritaria Komisijos komunikate pripažintam teiginiui, kad dabartinės krizės socialinių padarinių švelninimas ir tvaraus verslo modelių paieška yra įmonių socialinės atsakomybės dalis; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su darbuotojų atstovais padėti įmonėms prisiimti socialinę atsakomybę; ragina įmones apsvarstyti iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama išsaugoti ir kurti darbo vietas, ypač skirtas jaunimui ir moterims, visose veiklos srityse (pvz. tokiose kaip vadyba ir mokymas, rinkos, personalas, aplinkosauga ir visuomenė), ypač atsižvelgiant į asmenis, kurių padėtis nepalanki daugeliu aspektų, pavyzdžiui romus arba neįgaliuosius, ir žmones, priklausančius vietos darbo rinkai, įdarbinti ne tik eiliniais, bet ir vyresniaisiais vadovaujančiais darbuotojais, pavyzdžiui, sukurti sistemą, pagal kurią universitetų absolventai galėtų atlikti kokybišką praktiką ir taip įgyti patirties, kurios pageidauja darbdaviai privačiame sektoriuje; |
| --- | --- |

21.

pritaria Komisijos komunikate pripažintam teiginiui, kad dabartinės krizės socialinių padarinių švelninimas ir tvaraus verslo modelių paieška yra įmonių socialinės atsakomybės dalis; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su darbuotojų atstovais padėti įmonėms prisiimti socialinę atsakomybę; ragina įmones apsvarstyti iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama išsaugoti ir kurti darbo vietas, ypač skirtas jaunimui ir moterims, visose veiklos srityse (pvz. tokiose kaip vadyba ir mokymas, rinkos, personalas, aplinkosauga ir visuomenė), ypač atsižvelgiant į asmenis, kurių padėtis nepalanki daugeliu aspektų, pavyzdžiui romus arba neįgaliuosius, ir žmones, priklausančius vietos darbo rinkai, įdarbinti ne tik eiliniais, bet ir vyresniaisiais vadovaujančiais darbuotojais, pavyzdžiui, sukurti sistemą, pagal kurią universitetų absolventai galėtų atlikti kokybišką praktiką ir taip įgyti patirties, kurios pageidauja darbdaviai privačiame sektoriuje;

| 22. | mano, kad įmonės turėtų dalyvauti sprendžiant socialines problemas, kurias padidino ekonomikos krizė, pavyzdžiui, būsto trūkumo ir skurdo, ir prisidėti vystant bendruomenes, kuriose jos veikia; |
| --- | --- |

22.

mano, kad įmonės turėtų dalyvauti sprendžiant socialines problemas, kurias padidino ekonomikos krizė, pavyzdžiui, būsto trūkumo ir skurdo, ir prisidėti vystant bendruomenes, kuriose jos veikia;

| 23. | pripažįsta, kad dėl ekonomikos krizės įsigalėjo praktika nuolatinius darbuotojus, ypač moteris, perkelti į laikinas pareigas, nustatomos skirtingos darbo sąlygos, iš dalies dėl to, kad sudaromos subrangos sutartys, privalomai siūlomas darbas ne visą darbo laiką tiems darbuotojams, kurių nemažai norėtų dirbti visą darbo dieną, padažnėjo išnaudotojiško darbo atvejų ir atgijo šešėlinis sektorius; ragina Komisiją ir Europos daugiašalį suinteresuotųjų subjektų forumą konkrečiai išnagrinėti subrangos sutarčių skaičiaus augimą; ragina šį darbą pagrįsti JT pagrindinių principų taikomumu tiekimo grandinei, ypač poveikio vertinimo sąvoka, nepriklausomai nuo tiekėjo lygmens; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad dėl ekonomikos krizės įsigalėjo praktika nuolatinius darbuotojus, ypač moteris, perkelti į laikinas pareigas, nustatomos skirtingos darbo sąlygos, iš dalies dėl to, kad sudaromos subrangos sutartys, privalomai siūlomas darbas ne visą darbo laiką tiems darbuotojams, kurių nemažai norėtų dirbti visą darbo dieną, padažnėjo išnaudotojiško darbo atvejų ir atgijo šešėlinis sektorius; ragina Komisiją ir Europos daugiašalį suinteresuotųjų subjektų forumą konkrečiai išnagrinėti subrangos sutarčių skaičiaus augimą; ragina šį darbą pagrįsti JT pagrindinių principų taikomumu tiekimo grandinei, ypač poveikio vertinimo sąvoka, nepriklausomai nuo tiekėjo lygmens;

| 24. | pažymi, kad įmonių socialinę atsakomybę sudaro ir tai, kaip laikomasi teisės aktų, susijusių su fizinėmis darbo sąlygomis, įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūrų ir politikos nustatymu, darbuotojų duomenų ir privatumo apsauga ir užmokesčio bei kitų išmokų mokėjimu laiku, ir ragina šias nuostatas gerbti; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad įmonių socialinę atsakomybę sudaro ir tai, kaip laikomasi teisės aktų, susijusių su fizinėmis darbo sąlygomis, įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūrų ir politikos nustatymu, darbuotojų duomenų ir privatumo apsauga ir užmokesčio bei kitų išmokų mokėjimu laiku, ir ragina šias nuostatas gerbti;

| 25. | pripažįsta, kad krizė padarė poveikį socialinei struktūrai; palankiai vertina tai, kad įmonės ėmėsi labai įvairių priemonių, skirtų socialiai atskirtoms ir pažeidžiamoms grupėms įtraukti į darbo rinką; prašo, kad įmonės ir toliau vykdytų tokios rūšies iniciatyvas; vis dėlto pabrėžia, kad įmonių uždarymas ir filialų pertvarka kelia grėsmę kai kuriems privalumams, kuriuos teikia įmonių socialinė atsakomybė, pvz., pažeidžiamų grupių asmenų, ypač neįgaliųjų, įdarbinimui visuomenėje, tokių darbuotojų mokymo ir statuso gerinimui, socialiniu požiūriu naudingų inovacinių naujų rūšių produktų ir paslaugų skatinimui, pvz., panaudojant kredito unijas, ir naujų užimtumo modelių skatinimui, panaudojant socialines įmones, kooperatyvus ir sąžiningos prekybos sistemas; mano, kad todėl būtina nustatyti socialinių priemonių gaires; ragina Komisiją atlikti išsamią socialinio krizės poveikio šioms iniciatyvoms analizę, kuri apimtų lyčių metodą ir kurioje daug dėmesio būtų skirta pietų Europos šalims, ir visapusiškai konsultuotis su socialiniais partneriais ir suinteresuotaisiais įmonių socialinės atsakomybės subjektais dėl tos analizės išvadų; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad krizė padarė poveikį socialinei struktūrai; palankiai vertina tai, kad įmonės ėmėsi labai įvairių priemonių, skirtų socialiai atskirtoms ir pažeidžiamoms grupėms įtraukti į darbo rinką; prašo, kad įmonės ir toliau vykdytų tokios rūšies iniciatyvas; vis dėlto pabrėžia, kad įmonių uždarymas ir filialų pertvarka kelia grėsmę kai kuriems privalumams, kuriuos teikia įmonių socialinė atsakomybė, pvz., pažeidžiamų grupių asmenų, ypač neįgaliųjų, įdarbinimui visuomenėje, tokių darbuotojų mokymo ir statuso gerinimui, socialiniu požiūriu naudingų inovacinių naujų rūšių produktų ir paslaugų skatinimui, pvz., panaudojant kredito unijas, ir naujų užimtumo modelių skatinimui, panaudojant socialines įmones, kooperatyvus ir sąžiningos prekybos sistemas; mano, kad todėl būtina nustatyti socialinių priemonių gaires; ragina Komisiją atlikti išsamią socialinio krizės poveikio šioms iniciatyvoms analizę, kuri apimtų lyčių metodą ir kurioje daug dėmesio būtų skirta pietų Europos šalims, ir visapusiškai konsultuotis su socialiniais partneriais ir suinteresuotaisiais įmonių socialinės atsakomybės subjektais dėl tos analizės išvadų;

| 26. | mano, kad su įmonių socialine atsakomybe susiję veiksmai ne tik yra naudingi visai visuomenei, bet ir padeda įmonėms pagerinti savo įvaizdį ir pakelti autoritetą galimų vartotojų akyse, taigi per ilgesnį laikotarpį įmonė turi galimybių būti ekonomiškai perspektyvi; |
| --- | --- |

26.

mano, kad su įmonių socialine atsakomybe susiję veiksmai ne tik yra naudingi visai visuomenei, bet ir padeda įmonėms pagerinti savo įvaizdį ir pakelti autoritetą galimų vartotojų akyse, taigi per ilgesnį laikotarpį įmonė turi galimybių būti ekonomiškai perspektyvi;

| 27. | pabrėžia, kad numačius darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo ir mokymosi visą gyvenimą programas, nuolatinį darbuotojų asmeninį vertinimą ir talentų vadybos programą, taip pat steigiant atskiras įmones ir nustatant darbuotojų tobulinimosi tikslus būtų padidinta jų motyvacija ir įsipareigojimai – tai yra esminė įmonių socialinės atsakomybės dalis; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad numačius darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo ir mokymosi visą gyvenimą programas, nuolatinį darbuotojų asmeninį vertinimą ir talentų vadybos programą, taip pat steigiant atskiras įmones ir nustatant darbuotojų tobulinimosi tikslus būtų padidinta jų motyvacija ir įsipareigojimai – tai yra esminė įmonių socialinės atsakomybės dalis;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad ypač per krizę įmonės, veikiančios pagal socialinės atsakomybės principus, turėtų padėti vystyti savo regionų inovacinius pajėgumus gamybos įrengimuose diegdamos novatoriškus ir ekologiškus technologinius spendimus, naujai investuodamos ir juos modernizuodamos; pabrėžia, kad į įmonių veiklą integravus su įmonių socialine atsakomybe susijusius aktualius aplinkosaugos klausimus, pvz., biologinę įvairovę, klimato kaitą, efektyvų išteklių vartojimą, darbuotojų sveikatą, atsiranda galimybių skatinti tvarų atsigavimą; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad ypač per krizę įmonės, veikiančios pagal socialinės atsakomybės principus, turėtų padėti vystyti savo regionų inovacinius pajėgumus gamybos įrengimuose diegdamos novatoriškus ir ekologiškus technologinius spendimus, naujai investuodamos ir juos modernizuodamos; pabrėžia, kad į įmonių veiklą integravus su įmonių socialine atsakomybe susijusius aktualius aplinkosaugos klausimus, pvz., biologinę įvairovę, klimato kaitą, efektyvų išteklių vartojimą, darbuotojų sveikatą, atsiranda galimybių skatinti tvarų atsigavimą;

| 29. | mano, kad dėl finansų krizės tam tikrais atvejais galėjo sumažėti darbuotojų pasitikėjimas įmonių įsipareigojimais užtikrinti ilgalaikę teisę kaupti privačias pensijas, tačiau taip pat reikia atsižvelgti į pensijų sistemų ES skirtumus; ragina atsakingas įmones spręsti šią problemą bendradarbiaujant su Komisija ir socialiniais partneriais, parengiant atvirus, integracinius ir taisyklėmis pagrįstus susitarimus dėl pensijų fondų investicijų valdymo, o sprendžiant didesnes su įmonių socialine atsakomybe susijusias problemas imtis priemonių kovojant su aktyvaus senėjimo nulemtų demografinių pokyčių padariniais; darbuotojų ir įmonių tarpusavio pasitikėjimo atkūrimas yra būtina tvaraus ekonomikos atsigavimo sąlyga; |
| --- | --- |

29.

mano, kad dėl finansų krizės tam tikrais atvejais galėjo sumažėti darbuotojų pasitikėjimas įmonių įsipareigojimais užtikrinti ilgalaikę teisę kaupti privačias pensijas, tačiau taip pat reikia atsižvelgti į pensijų sistemų ES skirtumus; ragina atsakingas įmones spręsti šią problemą bendradarbiaujant su Komisija ir socialiniais partneriais, parengiant atvirus, integracinius ir taisyklėmis pagrįstus susitarimus dėl pensijų fondų investicijų valdymo, o sprendžiant didesnes su įmonių socialine atsakomybe susijusias problemas imtis priemonių kovojant su aktyvaus senėjimo nulemtų demografinių pokyčių padariniais; darbuotojų ir įmonių tarpusavio pasitikėjimo atkūrimas yra būtina tvaraus ekonomikos atsigavimo sąlyga;

Tarptautinis organizavimas ir įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūriai

| 30. | ypač teigiamai vertina Komisijos komunikate pabrėžiamą siekį stiprinti ir įgyvendinti tarptautinius standartus ir, atsižvelgdamas į 2011 m. atnaujintas EBPO rekomendacijas ir susitarimą dėl JT pagrindinių principų, mano, kad dabar ES lygmeniu imantis veiksmų daugiausia dėmesio reikia skirti tam, kad šios rekomendacijos ir principai būtų remiami ir įgyvendinami tarp Europos įmonių; pabrėžia, kad šios EBPO rekomendacijos parengtos ir pripažintos tarptautiniu lygmeniu, siekiant nustatyti ir išlaikyti vienodas sąlygas, sykiu skatinant atvirą, sąžiningą ir atsakingą įmonių elgesį visame pasaulyje; siūlo Komisijai kasmet Parlamentui ir Tarybai teikti ataskaitas apie šių EBPO gairių įgyvendinimą ES; |
| --- | --- |

30.

ypač teigiamai vertina Komisijos komunikate pabrėžiamą siekį stiprinti ir įgyvendinti tarptautinius standartus ir, atsižvelgdamas į 2011 m. atnaujintas EBPO rekomendacijas ir susitarimą dėl JT pagrindinių principų, mano, kad dabar ES lygmeniu imantis veiksmų daugiausia dėmesio reikia skirti tam, kad šios rekomendacijos ir principai būtų remiami ir įgyvendinami tarp Europos įmonių; pabrėžia, kad šios EBPO rekomendacijos parengtos ir pripažintos tarptautiniu lygmeniu, siekiant nustatyti ir išlaikyti vienodas sąlygas, sykiu skatinant atvirą, sąžiningą ir atsakingą įmonių elgesį visame pasaulyje; siūlo Komisijai kasmet Parlamentui ir Tarybai teikti ataskaitas apie šių EBPO gairių įgyvendinimą ES;

| 31. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti Sąjungos politikos įmonių socialinės atsakomybės priemones laikantis tarptautinių standartų, siekiant išvengti skirtingų nacionalinių interpretacijų ir bet kokios konkurencinių pranašumų ar trūkumų nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu rizikos; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad svarbu plėtoti Sąjungos politikos įmonių socialinės atsakomybės priemones laikantis tarptautinių standartų, siekiant išvengti skirtingų nacionalinių interpretacijų ir bet kokios konkurencinių pranašumų ar trūkumų nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu rizikos;

| 32. | primygtinai reikalauja, kad visos 27 valstybės narės paspartintų savo įmonių socialinės atsakomybės nacionalinių veiksmų planų peržiūrą ir parengtų atitinkamų EBPO gairių ir JT pagrindinių principų įgyvendinimo nacionalinius planus; šie planai turėtų būti parengti vėliausiai 2013 m. gruodžio mėn.; mano, kad valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šie planai būtų rengiami dalyvaujant visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant nevyriausybines organizacijas, pilietinę visuomenę, profesines sąjungas, darbdavių organizacijas ir nacionalines žmogaus teisių institucijas; ragina ES sudaryti galimybes mokytis iš tų valstybių narių, kuriose šiuo metu vykdomas toks procesas, patirties; skatina valstybes nares remtis gairėmis, pateikiamomis standarte ISO 26000, naujausiomis Visuotinės ataskaitų teikimo iniciatyvos gairėmis ir Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų grupės parengtomis gairėmis; |
| --- | --- |

32.

primygtinai reikalauja, kad visos 27 valstybės narės paspartintų savo įmonių socialinės atsakomybės nacionalinių veiksmų planų peržiūrą ir parengtų atitinkamų EBPO gairių ir JT pagrindinių principų įgyvendinimo nacionalinius planus; šie planai turėtų būti parengti vėliausiai 2013 m. gruodžio mėn.; mano, kad valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šie planai būtų rengiami dalyvaujant visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant nevyriausybines organizacijas, pilietinę visuomenę, profesines sąjungas, darbdavių organizacijas ir nacionalines žmogaus teisių institucijas; ragina ES sudaryti galimybes mokytis iš tų valstybių narių, kuriose šiuo metu vykdomas toks procesas, patirties; skatina valstybes nares remtis gairėmis, pateikiamomis standarte ISO 26000, naujausiomis Visuotinės ataskaitų teikimo iniciatyvos gairėmis ir Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų grupės parengtomis gairėmis;

| 33. | ragina užtikrinti didesnį ES lygmens politikos nuoseklumą ir viešųjų pirkimų, eksporto kreditų, gero valdymo, konkurencijos, vystymosi, prekybos, investicijų ir kitų sričių politiką bei susitarimus suderinti su tarptautiniais žmogaus teisių, socialiniais ir aplinkos apsaugos standartais, nustatytais atitinkamuose EBPO ir JT gairėse ir principuose; todėl ragina bendradarbiauti su darbuotojams, darbdaviams ir vartotojams atstovaujančiomis institucijomis, pasinaudojant atitinkamomis nacionalinių žmogaus teisių institucijų rekomendacijomis, pavyzdžiui, Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų grupės Komisijai pateiktu dokumentu dėl žmogaus teisių ir viešųjų pirkimų; ragina atlikti tikslingą ir tinkamą pasiūlymų dėl teisės aktų poveikio vertinimą, siekiant įvertinti, ar jie atitinka JT pagrindinius principus, ir primygtinai ragina derinti veiksmus su JT Verslo ir žmogaus teisių darbo grupe siekiant išvengti skirtingų ir nenuoseklių JT pagrindinių principų interpretacijų; |
| --- | --- |

33.

ragina užtikrinti didesnį ES lygmens politikos nuoseklumą ir viešųjų pirkimų, eksporto kreditų, gero valdymo, konkurencijos, vystymosi, prekybos, investicijų ir kitų sričių politiką bei susitarimus suderinti su tarptautiniais žmogaus teisių, socialiniais ir aplinkos apsaugos standartais, nustatytais atitinkamuose EBPO ir JT gairėse ir principuose; todėl ragina bendradarbiauti su darbuotojams, darbdaviams ir vartotojams atstovaujančiomis institucijomis, pasinaudojant atitinkamomis nacionalinių žmogaus teisių institucijų rekomendacijomis, pavyzdžiui, Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų grupės Komisijai pateiktu dokumentu dėl žmogaus teisių ir viešųjų pirkimų; ragina atlikti tikslingą ir tinkamą pasiūlymų dėl teisės aktų poveikio vertinimą, siekiant įvertinti, ar jie atitinka JT pagrindinius principus, ir primygtinai ragina derinti veiksmus su JT Verslo ir žmogaus teisių darbo grupe siekiant išvengti skirtingų ir nenuoseklių JT pagrindinių principų interpretacijų;

| 34. | ypač palankiai vertina tai, kad į specialias Europos įmonių ir žmogaus teisių gaires įtrauktas informacinių ir ryšių technologijų sektorius; pripažįsta, kad yra iškilusi tikra dilema dėl būtinybės saugoti privatumą ir kovoti su nusikalstamu turiniu ir dėl tikslo ginti žodžio laisvę, kaip atskleidė neseni kontroversiški įvykiai, interneto svetainėje „YouTube“ paviešinus prieš islamą nukreiptus filmus; ragina, kad daug daugiau Europos įmonių prisijungtų ir aktyviai dalyvautų pagrindinėje įvairių suinteresuotųjų subjektų iniciatyvoje – Visuotinėje tinklo iniciatyvoje (angl. GNI), kurios narių daugumą šiuo metu sudaro JAV įsisteigusios įmonės; |
| --- | --- |

34.

ypač palankiai vertina tai, kad į specialias Europos įmonių ir žmogaus teisių gaires įtrauktas informacinių ir ryšių technologijų sektorius; pripažįsta, kad yra iškilusi tikra dilema dėl būtinybės saugoti privatumą ir kovoti su nusikalstamu turiniu ir dėl tikslo ginti žodžio laisvę, kaip atskleidė neseni kontroversiški įvykiai, interneto svetainėje „YouTube“ paviešinus prieš islamą nukreiptus filmus; ragina, kad daug daugiau Europos įmonių prisijungtų ir aktyviai dalyvautų pagrindinėje įvairių suinteresuotųjų subjektų iniciatyvoje – Visuotinėje tinklo iniciatyvoje (angl. GNI), kurios narių daugumą šiuo metu sudaro JAV įsisteigusios įmonės;

| 35. | primygtinai prašo užtikrinti, kad visais atvejais skiriant ES investicinių priemonių, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko lėšas privačiojo sektoriaus subjektų prekybai ir plėtrai finansuoti būtų nustatytos sutarčių sąlygos, pagal kurias būtų reikalaujama laikytis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, būtų įtrauktos nuostatos dėl atskaitomybės ir nustatytas aiškus skundų nagrinėjimo mechanizmas; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms imtis tokių pačių veiksmų eksporto kreditų įmonėms teikimo srityje; |
| --- | --- |

35.

primygtinai prašo užtikrinti, kad visais atvejais skiriant ES investicinių priemonių, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko lėšas privačiojo sektoriaus subjektų prekybai ir plėtrai finansuoti būtų nustatytos sutarčių sąlygos, pagal kurias būtų reikalaujama laikytis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, būtų įtrauktos nuostatos dėl atskaitomybės ir nustatytas aiškus skundų nagrinėjimo mechanizmas; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms imtis tokių pačių veiksmų eksporto kreditų įmonėms teikimo srityje;

| 36. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl nacionalinių veiksmų planų JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniams principams įgyvendinti; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) atlikti kur kas svarbesnį vaidmenį padedant skatinti rekomendacijų įgyvendinimą aukštu lygiu, taip pat skatinant veiksmingą stebėjimą ir ataskaitų teikimą; ragina, siekiant įgyvendinimo pažangos, pradėti valstybių narių tarpusavio vertinimo procesą; ragina Komisiją ir EIVT įvertinti, kaip įgyvendinami veiksmų planai, įvertinti ES lygmeniu įgyvendinamas priemones ir iki 2014 m. pabaigos Europos Vadovų Tarybai ir Parlamentui pateikti ataskaitą; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl nacionalinių veiksmų planų JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniams principams įgyvendinti; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) atlikti kur kas svarbesnį vaidmenį padedant skatinti rekomendacijų įgyvendinimą aukštu lygiu, taip pat skatinant veiksmingą stebėjimą ir ataskaitų teikimą; ragina, siekiant įgyvendinimo pažangos, pradėti valstybių narių tarpusavio vertinimo procesą; ragina Komisiją ir EIVT įvertinti, kaip įgyvendinami veiksmų planai, įvertinti ES lygmeniu įgyvendinamas priemones ir iki 2014 m. pabaigos Europos Vadovų Tarybai ir Parlamentui pateikti ataskaitą;

| 37. | pripažįsta, kad vis daugiau įmonių veiklą vykdo nestabiliose valstybėse ir kad privalo rūpintis savo darbuotojais ir saugoti juos nuo konfliktų, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo; vis dėlto reikalauja, kad įmonės turėtų vienodą pareigą užtikrinti, kad saugumo priemonės verslo veiklos vykdymo vietoje nekeltų pavojaus taikai ar kitų žmonių saugumui, nes kitu atveju šias įmones galima apkaltinti bendrininkavimu vykdant žmogaus teisių pažeidimus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad tarptautiniai savanorystės saugumo principai būtų labiau priimami, ir siekti susitarimo dėl privačių karinių ir apsaugos bendrovių veiklos reglamentavimo, stebėjimo ir priežiūros tarptautinės reguliavimo sistemos; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, kad vis daugiau įmonių veiklą vykdo nestabiliose valstybėse ir kad privalo rūpintis savo darbuotojais ir saugoti juos nuo konfliktų, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo; vis dėlto reikalauja, kad įmonės turėtų vienodą pareigą užtikrinti, kad saugumo priemonės verslo veiklos vykdymo vietoje nekeltų pavojaus taikai ar kitų žmonių saugumui, nes kitu atveju šias įmones galima apkaltinti bendrininkavimu vykdant žmogaus teisių pažeidimus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad tarptautiniai savanorystės saugumo principai būtų labiau priimami, ir siekti susitarimo dėl privačių karinių ir apsaugos bendrovių veiklos reglamentavimo, stebėjimo ir priežiūros tarptautinės reguliavimo sistemos;

| 38. | ragina įmones ir kitus suinteresuotuosius subjektus konstruktyviai įsitraukti į Komisijos vykdomą procesą, susijusį su konkrečių sektorių žmogaus teisių gairių rengimu, ir naudotis tomis gairėmis, kai tik jos bus parengtos; |
| --- | --- |

38.

ragina įmones ir kitus suinteresuotuosius subjektus konstruktyviai įsitraukti į Komisijos vykdomą procesą, susijusį su konkrečių sektorių žmogaus teisių gairių rengimu, ir naudotis tomis gairėmis, kai tik jos bus parengtos;

| 39. | ragina Komisiją, visų pirma Teisingumo generalinį direktoratą, pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas kreiptis į ES teismus, kai Europoje įsteigtos įmonės, jų patronuojamosios įmonės arba verslo partneriai itin šiurkščiai pažeidžia žmogaus teises arba darbo teisę, kaip nurodyta JT specialiojo atstovo verslo ir žmogaus teisių klausimais rekomendacijose; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją, visų pirma Teisingumo generalinį direktoratą, pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas kreiptis į ES teismus, kai Europoje įsteigtos įmonės, jų patronuojamosios įmonės arba verslo partneriai itin šiurkščiai pažeidžia žmogaus teises arba darbo teisę, kaip nurodyta JT specialiojo atstovo verslo ir žmogaus teisių klausimais rekomendacijose;

| 40. | taip pat pažymi, kad reikia parengti ir sukurti pranešimų apie žmogaus teisų pažeidimus atskirose įmonėse mechanizmus; |
| --- | --- |

40.

taip pat pažymi, kad reikia parengti ir sukurti pranešimų apie žmogaus teisų pažeidimus atskirose įmonėse mechanizmus;

| 41. | mano, kad tyrimas „Green Matters“ atskleidžia iš esmės teigiamą sąsają tarp socialinės atsakomybės principus taikančių įmonių ir geresnių finansinės veiklos rezultatų joms atsigaunant po krizės; pritaria atsakingo konkurencingumo koncepcijai ir pabrėžia, kad potenciali socialiniu ir aplinkosauginiu požiūriu naudingų prekių ir paslaugų rinka išlieka itin svarbia rinkos galimybe įmonėms ir galimybe tenkinti visuomenės poreikius; |
| --- | --- |

41.

mano, kad tyrimas „Green Matters“ atskleidžia iš esmės teigiamą sąsają tarp socialinės atsakomybės principus taikančių įmonių ir geresnių finansinės veiklos rezultatų joms atsigaunant po krizės; pritaria atsakingo konkurencingumo koncepcijai ir pabrėžia, kad potenciali socialiniu ir aplinkosauginiu požiūriu naudingų prekių ir paslaugų rinka išlieka itin svarbia rinkos galimybe įmonėms ir galimybe tenkinti visuomenės poreikius;

| 42. | pritaria 2012 m. atliktoje visuotinėje generalinių direktorių apklausoje dalyvavusių įmonių nuomonei, kad tvariam verslo augimui reikia glaudaus bendradarbiavimo su vietos gyventojais, vyriausybėmis ir verslo partneriais, taip pat reikia investuoti į vietos bendruomenes; remia įmonių iniciatyvas, susijusias su darbo vietų kūrimu, mokymais, išteklių trūkumų valdymo pagalba ir prisidėjimu prie sveikatos srities sprendimų, ir ragina jas intensyviau rengti; |
| --- | --- |

42.

pritaria 2012 m. atliktoje visuotinėje generalinių direktorių apklausoje dalyvavusių įmonių nuomonei, kad tvariam verslo augimui reikia glaudaus bendradarbiavimo su vietos gyventojais, vyriausybėmis ir verslo partneriais, taip pat reikia investuoti į vietos bendruomenes; remia įmonių iniciatyvas, susijusias su darbo vietų kūrimu, mokymais, išteklių trūkumų valdymo pagalba ir prisidėjimu prie sveikatos srities sprendimų, ir ragina jas intensyviau rengti;

| 43. | ragina Komisiją, visų pirma Prekybos generalinį direktoratą, pasyvų požiūrį į EBPO rekomendacijas pakeisti aktyviu požiūriu, be kita ko, teikti paraišką dėl EBPO deklaracijos dėl tarptautinių investicijų ir daugiašalių įmonių, į kurią įeina EBPO gairės, pasirašymo, užtikrinti, kad ES delegacijos trečiosiose šalyse skatintų ir nuolat remtų EBPO gaires, finansuoti su gairių įgyvendinimu susijusias pajėgumų kūrimo iniciatyvas įmonėms, profesinėms sąjungoms ir pilietinei visuomenei trečiosiose šalyse ir užtikrinti, kad gairės būtų konkrečiai cituojamos visuose naujuose ES ir trečiųjų šalių susitarimuose, įskaitant visas prekybos ir investicijų sutartis; ragina ES dėti daugiau diplomatinių pastangų ir įtikinti daugiau valstybių pasirašyti dokumentus, teikti konkrečią paramą pilietinės visuomenės grupėms, iškeliančioms konkrečius įtariamų pažeidimų atvejus, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją, visų pirma Prekybos generalinį direktoratą, pasyvų požiūrį į EBPO rekomendacijas pakeisti aktyviu požiūriu, be kita ko, teikti paraišką dėl EBPO deklaracijos dėl tarptautinių investicijų ir daugiašalių įmonių, į kurią įeina EBPO gairės, pasirašymo, užtikrinti, kad ES delegacijos trečiosiose šalyse skatintų ir nuolat remtų EBPO gaires, finansuoti su gairių įgyvendinimu susijusias pajėgumų kūrimo iniciatyvas įmonėms, profesinėms sąjungoms ir pilietinei visuomenei trečiosiose šalyse ir užtikrinti, kad gairės būtų konkrečiai cituojamos visuose naujuose ES ir trečiųjų šalių susitarimuose, įskaitant visas prekybos ir investicijų sutartis; ragina ES dėti daugiau diplomatinių pastangų ir įtikinti daugiau valstybių pasirašyti dokumentus, teikti konkrečią paramą pilietinės visuomenės grupėms, iškeliančioms konkrečius įtariamų pažeidimų atvejus, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis;

| 44. | mano, kad įmonių socialinė atsakomybė gali būti svarbi priemonė, padedanti ES remti TDO konvencijų įgyvendinimą tarptautiniu mastu; ragina Komisiją remti Europos organizacijas ir socialinius partnerius, kurie siekia imtis bandomųjų projektų pagal EBPO gaires ir kitus tarptautinius įmonių socialinės atsakomybės standartus, kad būtų stiprinami pajėgumai trečiosiose šalyse; prašo Komisijos nustatyti konkretų naujų pagrindų susitarimų įmonių socialinės atsakomybės klausimais derybų ir sudarymo tikslą ir pakviesti socialinius partnerius sudaryti tokius susitarimus, taikant naują sektorinį požiūrį į įmonių socialinę atsakomybę; ragina Komisiją, ypač Užimtumo generalinį direktoratą, į įmonių socialinės atsakomybės reikalavimus įtraukti darbo standartus ir įgyvendinti bandomuosius deramo darbo projektus kartu su trečiųjų šalių vyriausybėmis; |
| --- | --- |

44.

mano, kad įmonių socialinė atsakomybė gali būti svarbi priemonė, padedanti ES remti TDO konvencijų įgyvendinimą tarptautiniu mastu; ragina Komisiją remti Europos organizacijas ir socialinius partnerius, kurie siekia imtis bandomųjų projektų pagal EBPO gaires ir kitus tarptautinius įmonių socialinės atsakomybės standartus, kad būtų stiprinami pajėgumai trečiosiose šalyse; prašo Komisijos nustatyti konkretų naujų pagrindų susitarimų įmonių socialinės atsakomybės klausimais derybų ir sudarymo tikslą ir pakviesti socialinius partnerius sudaryti tokius susitarimus, taikant naują sektorinį požiūrį į įmonių socialinę atsakomybę; ragina Komisiją, ypač Užimtumo generalinį direktoratą, į įmonių socialinės atsakomybės reikalavimus įtraukti darbo standartus ir įgyvendinti bandomuosius deramo darbo projektus kartu su trečiųjų šalių vyriausybėmis;

| 45. | pritaria Komisijos komunikato „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ teiginiui, kad „[įmonių socialinė] atsakomybė neatsiejama nuo galiojančių teisės aktų laikymosi ir socialinių partnerių kolektyvinių sutarčių“; mano, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų papildyti esamus teisės aktus, kolektyvines derybas ar profesinių sąjungų dialogą su darbuotojais, tačiau jokiu būdu jų nepakeisti; yra įsitikinęs, kad įmonės turėtų įsipareigoti aptarti su darbuotojais ir jų atstovais savo socialinės atsakomybės politiką ir tokius elementus kaip metines veiklos ataskaitas apie socialinį ir aplinkosauginį įmonės veiklos poveikį; mano, kad pasirenkamųjų Europos bendrųjų susitarimų taisyklių rinkinys turėtų būti priimtas atsižvelgiant į galimą tokių pagrindų turinį, kaip nurodyta Komisijos darbiniame dokumente šiuo klausimu; |
| --- | --- |

45.

pritaria Komisijos komunikato „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ teiginiui, kad „[įmonių socialinė] atsakomybė neatsiejama nuo galiojančių teisės aktų laikymosi ir socialinių partnerių kolektyvinių sutarčių“; mano, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų papildyti esamus teisės aktus, kolektyvines derybas ar profesinių sąjungų dialogą su darbuotojais, tačiau jokiu būdu jų nepakeisti; yra įsitikinęs, kad įmonės turėtų įsipareigoti aptarti su darbuotojais ir jų atstovais savo socialinės atsakomybės politiką ir tokius elementus kaip metines veiklos ataskaitas apie socialinį ir aplinkosauginį įmonės veiklos poveikį; mano, kad pasirenkamųjų Europos bendrųjų susitarimų taisyklių rinkinys turėtų būti priimtas atsižvelgiant į galimą tokių pagrindų turinį, kaip nurodyta Komisijos darbiniame dokumente šiuo klausimu;

| 46. | ragina ES ir visų pirma Komisiją:






  — | užtikrinti, kad įmonių socialinė atsakomybė ir žmogaus teisės būtų vieni iš naujoje 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytų konkrečių finansinių priemonių prioritetų, taip pat |
| --- | --- | --- |

46.

ragina ES ir visų pirma Komisiją:

—

užtikrinti, kad įmonių socialinė atsakomybė ir žmogaus teisės būtų vieni iš naujoje 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytų konkrečių finansinių priemonių prioritetų, taip pat

| — | pagal EDŽTRP parengti konkrečias paramos priemones, skirtas pilietinės visuomenės organizacijų, nacionalinių žmogaus teisių institucijų, žmogaus teisių gynėjų, profesinių sąjungų ir kitų žmogaus teisių organizacijų mokymams ir bendrų pajėgumų stiprinimui įmonių socialinės atsakomybės ir žmogaus teisių srityse; |
| --- | --- |

—

pagal EDŽTRP parengti konkrečias paramos priemones, skirtas pilietinės visuomenės organizacijų, nacionalinių žmogaus teisių institucijų, žmogaus teisių gynėjų, profesinių sąjungų ir kitų žmogaus teisių organizacijų mokymams ir bendrų pajėgumų stiprinimui įmonių socialinės atsakomybės ir žmogaus teisių srityse;

| 47. | palankiai vertina tai, kad verslo atstovai pasinaudojo JT aukščiausiojo lygio susitikimu Rio+20, siekdami palaikyti naują visuotinę konvenciją dėl įmonių atsakomybės pagal JT sistemą; mano, kad nors tokiai konvencijai tikriausiai reikės keleto metų, ES turėtų konstruktyviai dalyvauti diskusijose; vis dėlto mano, kad tokios diskusijos, pasiteisinant skubumu, neturėtų nukreipti įmonėse ir vyriausybėse politikos sprendimus priimančių asmenų dėmesio nuo tolimesnio esamų įmonių socialinės atsakomybės priemonių įgyvendinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad yra įvairių modelių, kaip galėtų atsirasti naujų visuotinio įmonių socialinės atsakomybės valdymo formų, papildančių JT sistemą, pavyzdžiui, skatinant ne nares labiau naudoti EBPO gaires arba įgyvendinant panašiai mąstančių vyriausybių nepriklausomas iniciatyvas; ragina ES, Komisiją ir valstybes nares rengti ir remti konkrečius pasiūlymus dėl konkrečių ir patikrinamų įmonių prisidedamųjų veiksmų, dėl kurių reikėtų susitarti kaip dėl siūlomų JT tvaraus vystymosi tikslų po 2015 m.; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina tai, kad verslo atstovai pasinaudojo JT aukščiausiojo lygio susitikimu Rio+20, siekdami palaikyti naują visuotinę konvenciją dėl įmonių atsakomybės pagal JT sistemą; mano, kad nors tokiai konvencijai tikriausiai reikės keleto metų, ES turėtų konstruktyviai dalyvauti diskusijose; vis dėlto mano, kad tokios diskusijos, pasiteisinant skubumu, neturėtų nukreipti įmonėse ir vyriausybėse politikos sprendimus priimančių asmenų dėmesio nuo tolimesnio esamų įmonių socialinės atsakomybės priemonių įgyvendinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad yra įvairių modelių, kaip galėtų atsirasti naujų visuotinio įmonių socialinės atsakomybės valdymo formų, papildančių JT sistemą, pavyzdžiui, skatinant ne nares labiau naudoti EBPO gaires arba įgyvendinant panašiai mąstančių vyriausybių nepriklausomas iniciatyvas; ragina ES, Komisiją ir valstybes nares rengti ir remti konkrečius pasiūlymus dėl konkrečių ir patikrinamų įmonių prisidedamųjų veiksmų, dėl kurių reikėtų susitarti kaip dėl siūlomų JT tvaraus vystymosi tikslų po 2015 m.;

Įmonių socialinei atsakomybei skirtos viešosios politikos kryptys

| 48. | pritaria nuomonei, pirmą kartą išdėstytai 2004 m. birželio mėn. daugiašalio suinteresuotųjų subjekto forumo pirmajame pranešime, kad viešosios institucijos, vykdydamos sutelkimo ir skatinimo funkcijas, gali atlikti labai svarbų vaidmenį siekiant pažangos įmonių socialinės atsakomybės srityje, be kita ko, ir vykdydamos viešuosius pirkimus, ir ragina valstybes nares, pasitelkiant aukšto lygio grupę ar kitus kanalus, tokioms pastangoms suteikti naują didelę paskatą; |
| --- | --- |

48.

pritaria nuomonei, pirmą kartą išdėstytai 2004 m. birželio mėn. daugiašalio suinteresuotųjų subjekto forumo pirmajame pranešime, kad viešosios institucijos, vykdydamos sutelkimo ir skatinimo funkcijas, gali atlikti labai svarbų vaidmenį siekiant pažangos įmonių socialinės atsakomybės srityje, be kita ko, ir vykdydamos viešuosius pirkimus, ir ragina valstybes nares, pasitelkiant aukšto lygio grupę ar kitus kanalus, tokioms pastangoms suteikti naują didelę paskatą;

| 49. | reikalauja, kad tuo atveju, kai ES ar valstybės narės yra verslo partnerės (pvz., viešųjų pirkimų, valstybės valdomų įmonių, bendrųjų įmonių, eksporto kreditų garantijų ir didelės apimties projektų trečiosiose šalyse atvejais), EBPO ir JT gairių ir pagrindinių principų laikymuisi būtų teikiama pirmenybė ir tai būtų atspindėta konkrečiose nuostatose, pagal kurias socialinių, aplinkos apsaugos ir žmogaus teisių standartų akivaizdžiai nesilaikančioms įmonėms būtų taikomos priemonės; |
| --- | --- |

49.

reikalauja, kad tuo atveju, kai ES ar valstybės narės yra verslo partnerės (pvz., viešųjų pirkimų, valstybės valdomų įmonių, bendrųjų įmonių, eksporto kreditų garantijų ir didelės apimties projektų trečiosiose šalyse atvejais), EBPO ir JT gairių ir pagrindinių principų laikymuisi būtų teikiama pirmenybė ir tai būtų atspindėta konkrečiose nuostatose, pagal kurias socialinių, aplinkos apsaugos ir žmogaus teisių standartų akivaizdžiai nesilaikančioms įmonėms būtų taikomos priemonės;

| 50. | pabrėžia JT koncepcijos „Ginti, gerbti ir taisyti“ svarbą ir mano, kad šiuos tris pagrindinius principus – valstybės pareigą saugoti, kad nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės, įmonių pareigą gerbti žmogaus teises ir būtinybę sudaryti veiksmingesnes sąlygas pasinaudoti teisės gynimo priemone – turėtų paremti tinkamos priemonės, kad būtų galima juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia JT koncepcijos „Ginti, gerbti ir taisyti“ svarbą ir mano, kad šiuos tris pagrindinius principus – valstybės pareigą saugoti, kad nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės, įmonių pareigą gerbti žmogaus teises ir būtinybę sudaryti veiksmingesnes sąlygas pasinaudoti teisės gynimo priemone – turėtų paremti tinkamos priemonės, kad būtų galima juos įgyvendinti;

| 51. | pabrėžia, kad Europos įmonės, jų patronuojamosios įmonės ir subrangovai dėl savo įtakos tarptautinėje prekyboje atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant ir skleidžiant socialinius ir darbo standartus pasaulyje; pripažįsta, kad skundus dėl užsienyje veikiančių ES įmonių dažnai naudingiau spręsti vietoje; teigiamai vertina EBPO nacionalinius informacijos centrus kaip valstybėse įsteigtus neteisinius mechanizmus, kurie gali tarpininkauti sprendžiant įvairių įmonių ir žmogaus teisių ginčus; vis dėlto ragina įmones dėti daugiau pastangų, kad būtų parengti skundų nagrinėjimo mechanizmai pagal JT pagrindiniuose principuose nurodytus veiksmingumo kriterijus, ir stengtis toliau vadovautis tarptautiniu mastu pripažintais patikimais principais ir gairėmis, visų pirma neseniai atnaujintomis EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms, dešimčia JT pasaulinio susitarimo principų, socialinės atsakomybės gairių standartu ISO 26000 ir TDO trišale deklaracija dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad Europos įmonės, jų patronuojamosios įmonės ir subrangovai dėl savo įtakos tarptautinėje prekyboje atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant ir skleidžiant socialinius ir darbo standartus pasaulyje; pripažįsta, kad skundus dėl užsienyje veikiančių ES įmonių dažnai naudingiau spręsti vietoje; teigiamai vertina EBPO nacionalinius informacijos centrus kaip valstybėse įsteigtus neteisinius mechanizmus, kurie gali tarpininkauti sprendžiant įvairių įmonių ir žmogaus teisių ginčus; vis dėlto ragina įmones dėti daugiau pastangų, kad būtų parengti skundų nagrinėjimo mechanizmai pagal JT pagrindiniuose principuose nurodytus veiksmingumo kriterijus, ir stengtis toliau vadovautis tarptautiniu mastu pripažintais patikimais principais ir gairėmis, visų pirma neseniai atnaujintomis EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms, dešimčia JT pasaulinio susitarimo principų, socialinės atsakomybės gairių standartu ISO 26000 ir TDO trišale deklaracija dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika;

| 52. | ragina parengti veiksmingesnius ES technologijų įmonėms taikytinus skaidrumo ir atskaitomybės standartus, susijusius su technologijų, kuriomis naudojantis gali būti pažeidžiamos žmogaus teisės ar imamasi ES saugumo interesams prieštaraujančių veiksmų, eksportu; |
| --- | --- |

52.

ragina parengti veiksmingesnius ES technologijų įmonėms taikytinus skaidrumo ir atskaitomybės standartus, susijusius su technologijų, kuriomis naudojantis gali būti pažeidžiamos žmogaus teisės ar imamasi ES saugumo interesams prieštaraujančių veiksmų, eksportu;

| 53. | ragina įgyvendinti principą „pažink galutinį vartotoją“, siekiant užtikrinti griežtesnį tikrinimą ir išvengti žmogaus teisių pažeidimų įvairiais tiekimo grandinės ir gamybos proceso ar rinkos srautų etapais; |
| --- | --- |

53.

ragina įgyvendinti principą „pažink galutinį vartotoją“, siekiant užtikrinti griežtesnį tikrinimą ir išvengti žmogaus teisių pažeidimų įvairiais tiekimo grandinės ir gamybos proceso ar rinkos srautų etapais;

| 54. | mano, kad valstybės narės iš įmonių turėtų reikalauti atsakomybės ir įpareigoti jas nustatyti principus ir aktyvias strategijas, siekiant kovoti su diskriminacija ir socialine atskirtimi, skatinti lyčių lygybę ir paisyti visų žmonių pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

54.

mano, kad valstybės narės iš įmonių turėtų reikalauti atsakomybės ir įpareigoti jas nustatyti principus ir aktyvias strategijas, siekiant kovoti su diskriminacija ir socialine atskirtimi, skatinti lyčių lygybę ir paisyti visų žmonių pagrindinių teisių;

| 55. | atsižvelgdamas į įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūrį į įmonių socialinę atsakomybę, ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę išplėsti stebėtojų dalyvavimą ir į du kartus per metus vykstančius aukšto lygio grupės susitikimus siųsti daugiau stebėtojų, įskaitant du pranešėjus iš atitinkamų Parlamento komitetų, atstovus iš JT aplinkos programos, JT žmogaus teisių tarybos ir Tarptautinės darbo organizacijos, taip pat po vieną Europos įmonių, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės atstovą, dėl kurių susitaria daugiašalio suinteresuotųjų subjektų forumo koordinacinis komitetas; |
| --- | --- |

55.

atsižvelgdamas į įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūrį į įmonių socialinę atsakomybę, ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę išplėsti stebėtojų dalyvavimą ir į du kartus per metus vykstančius aukšto lygio grupės susitikimus siųsti daugiau stebėtojų, įskaitant du pranešėjus iš atitinkamų Parlamento komitetų, atstovus iš JT aplinkos programos, JT žmogaus teisių tarybos ir Tarptautinės darbo organizacijos, taip pat po vieną Europos įmonių, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės atstovą, dėl kurių susitaria daugiašalio suinteresuotųjų subjektų forumo koordinacinis komitetas;

| 56. | pripažįsta, jog ir toliau reikia, kaip pabrėžta 2001 m. Lakeno deklaracijoje, kad ES institucijos būtų priartintos prie Sąjungos piliečių; todėl pritaria, kad būtų oficialiai išnagrinėtas pasiūlymas „Solidarité“ dėl tarpinstitucinės žmogiškųjų išteklių programos, ES institucijose siekiant palengvinti institucijų darbuotojų ir stažuotojų įsitraukimą į labdaringą humanitarinę ir naudingą socialinę veiklą, ne tik kaip darbuotojų mokymų dalies, bet ir kaip savanoriškos veiklos; pabrėžia, kad dėl siūlomos programos būtų sutaupomos lėšos ir labai padidinama pridėtinė vertė, taip pat ji padėtų įgyvendinti ES politiką ir programas; primygtinai ragina visas valstybes nares į nacionalinius veiksmų planus įtraukti nuostatas dėl darbuotojų savanoriškos veiklos; ragina sudaryti susitarimą, kurį turėtų pasirašyti Europos savanorių centras (ESC), siekiant įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas visoje Europoje, kad būtų siekiama šio tikslo; |
| --- | --- |

56.

pripažįsta, jog ir toliau reikia, kaip pabrėžta 2001 m. Lakeno deklaracijoje, kad ES institucijos būtų priartintos prie Sąjungos piliečių; todėl pritaria, kad būtų oficialiai išnagrinėtas pasiūlymas „Solidarité“ dėl tarpinstitucinės žmogiškųjų išteklių programos, ES institucijose siekiant palengvinti institucijų darbuotojų ir stažuotojų įsitraukimą į labdaringą humanitarinę ir naudingą socialinę veiklą, ne tik kaip darbuotojų mokymų dalies, bet ir kaip savanoriškos veiklos; pabrėžia, kad dėl siūlomos programos būtų sutaupomos lėšos ir labai padidinama pridėtinė vertė, taip pat ji padėtų įgyvendinti ES politiką ir programas; primygtinai ragina visas valstybes nares į nacionalinius veiksmų planus įtraukti nuostatas dėl darbuotojų savanoriškos veiklos; ragina sudaryti susitarimą, kurį turėtų pasirašyti Europos savanorių centras (ESC), siekiant įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas visoje Europoje, kad būtų siekiama šio tikslo;

| 57. | ragina įmones skatinti savo darbuotojų tarptautinę savanorišką veiklą, siekiant viešojo ir privačiojo sektorių sinergijos vystomojo bendradarbiavimo srityje; prašo Komisijos teikti paramą įmonių veiksmams šioje srityje, pasinaudojant būsimu Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusu; |
| --- | --- |

57.

ragina įmones skatinti savo darbuotojų tarptautinę savanorišką veiklą, siekiant viešojo ir privačiojo sektorių sinergijos vystomojo bendradarbiavimo srityje; prašo Komisijos teikti paramą įmonių veiksmams šioje srityje, pasinaudojant būsimu Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusu;

| 58. | mano, kad valstybės narės turėtų skatinti įmones kurti strategijas ir imtis priemonių, susijusių su poreikiu gerbti visų savo darbuotojų privatų ir šeimos gyvenimą; yra įsitikinęs, kad šios strategijos ir priemonės turėtų atitikti lygybės principą ir apimti derybas dėl darbo laiko trukmės ir organizavimo, atlyginimo dydžio, tam tikrų praktinių priemonių galimybių darbuotojams, lanksčių darbo sąlygų, įskaitant darbo sutarčių pobūdį ir karjeros pertrūkių galimybes; |
| --- | --- |

58.

mano, kad valstybės narės turėtų skatinti įmones kurti strategijas ir imtis priemonių, susijusių su poreikiu gerbti visų savo darbuotojų privatų ir šeimos gyvenimą; yra įsitikinęs, kad šios strategijos ir priemonės turėtų atitikti lygybės principą ir apimti derybas dėl darbo laiko trukmės ir organizavimo, atlyginimo dydžio, tam tikrų praktinių priemonių galimybių darbuotojams, lanksčių darbo sąlygų, įskaitant darbo sutarčių pobūdį ir karjeros pertrūkių galimybes;

| 59. | pripažįsta, kad daugelyje įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų ekonominio vertinimo ir bendrų ypatybių atžvilgiu socialiniams rodikliams skiriama ne tiek daug dėmesio, kiek aplinkosaugos rodikliams; mano, kad, nepaisant socialinių viešųjų pirkimų vadovo, pati ES šioje srityje yra pernelyg apsiribojusi; ragina atlikti tyrimą dėl socialinio kapitalo įvertinimo, kuris paskatintų išsamias diskusijas Europos lygmeniu dėl geresnės socialinio poveikio integracijos į tvarų įmonių valdymą; pritaria tam, kad būtų finansuojami bandomieji projektai, susiję su socialinių rodiklių rengimu, socialinių reitingų agentūrų steigimu ir socialiniu auditu kai kuriose valstybėse narėse ir verslo sektoriuose; |
| --- | --- |

59.

pripažįsta, kad daugelyje įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų ekonominio vertinimo ir bendrų ypatybių atžvilgiu socialiniams rodikliams skiriama ne tiek daug dėmesio, kiek aplinkosaugos rodikliams; mano, kad, nepaisant socialinių viešųjų pirkimų vadovo, pati ES šioje srityje yra pernelyg apsiribojusi; ragina atlikti tyrimą dėl socialinio kapitalo įvertinimo, kuris paskatintų išsamias diskusijas Europos lygmeniu dėl geresnės socialinio poveikio integracijos į tvarų įmonių valdymą; pritaria tam, kad būtų finansuojami bandomieji projektai, susiję su socialinių rodiklių rengimu, socialinių reitingų agentūrų steigimu ir socialiniu auditu kai kuriose valstybėse narėse ir verslo sektoriuose;

| 60. | palankiai vertina tai, kad pripažįstamas vaidmuo, kuris turi tekti viešiesiems pirkimams praktiškai skatinant įmonių socialinę atsakomybę, įskaitant galimybes mokytis, lygybę, sąžiningą prekybą ir socialinę nepalankioje padėtyje esančių darbuotojų ir neįgaliųjų integraciją, siekiant suteikti įmonėms paskatą didinti savo socialinę atsakomybę; tačiau mano, kad vis dar neaišku, kaip viešosios institucijos iš tiesų įsisavino vėlesnius ES viešųjų pirkimų taisyklių pakeitimus ir kokį bendrą poveikį pavyko padaryti siekiant aplinkosauginiu ir socialiniu aspektais gerinti įmonių veiklą ir skatinti įmonių socialinę atsakomybę; ragina toliau tirti ir vertinti poveikį ir priimti aiškias rekomendacijas, kad įmonėms būtų suteiktos aiškios paskatos; prašo, kad tyrimuose taip pat būtų nagrinėjami vis dažniau pasitaikantys atvejai, kai įmonės į savo privačias pirkimo–pardavimo sutartis, t. y. įmonių tarpusavio sutartis, įtraukia įmonių socialinės atsakomybės nuostatas, ir ragina nustatyti gerąją patirtį šioje srityje; |
| --- | --- |

60.

palankiai vertina tai, kad pripažįstamas vaidmuo, kuris turi tekti viešiesiems pirkimams praktiškai skatinant įmonių socialinę atsakomybę, įskaitant galimybes mokytis, lygybę, sąžiningą prekybą ir socialinę nepalankioje padėtyje esančių darbuotojų ir neįgaliųjų integraciją, siekiant suteikti įmonėms paskatą didinti savo socialinę atsakomybę; tačiau mano, kad vis dar neaišku, kaip viešosios institucijos iš tiesų įsisavino vėlesnius ES viešųjų pirkimų taisyklių pakeitimus ir kokį bendrą poveikį pavyko padaryti siekiant aplinkosauginiu ir socialiniu aspektais gerinti įmonių veiklą ir skatinti įmonių socialinę atsakomybę; ragina toliau tirti ir vertinti poveikį ir priimti aiškias rekomendacijas, kad įmonėms būtų suteiktos aiškios paskatos; prašo, kad tyrimuose taip pat būtų nagrinėjami vis dažniau pasitaikantys atvejai, kai įmonės į savo privačias pirkimo–pardavimo sutartis, t. y. įmonių tarpusavio sutartis, įtraukia įmonių socialinės atsakomybės nuostatas, ir ragina nustatyti gerąją patirtį šioje srityje;

| 61. | skatina naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis ir socialinės žiniasklaidos priemonėmis, siekiant paskatinti visame pasaulyje susidomėjusius asmenis aktyviai dalyvauti įvairių suinteresuotųjų subjektų konsultacijose; |
| --- | --- |

61.

skatina naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis ir socialinės žiniasklaidos priemonėmis, siekiant paskatinti visame pasaulyje susidomėjusius asmenis aktyviai dalyvauti įvairių suinteresuotųjų subjektų konsultacijose;

| 62. | palankiai vertina valstybių narių dideles pastangas parengti ir įgyvendinti įmonių socialinės atsakomybės srities nacionalinius veiksmų planus konsultuojantis su nacionaliniais įvairiais suinteresuotaisiais subjektais daugelyje ES valstybių; tačiau nerimauja, kad įvairios viešosios politikos priemonės dar neatnešė matomos naudos didinant įmonių socialinę atsakomybę; ragina atlikti platesnius tyrimus ir įvertinti įmonių socialinės atsakomybės viešosios politikos priemones Europos lygmeniu; ragina Komisiją pačiai parodyti atsakingo darbdavio pavyzdį ir parengti savo pačios socialinės atsakomybės ataskaitą pagal Visuotinės ataskaitų teikimo iniciatyvos viešojo sektoriaus priedą ir Komisijos darbuotojams sudaryti galimybes užsiimti suderinta darbuotojų savanoriškų iniciatyvų veikla, taip pat pagal etinius kriterijus patikrinti, kaip naudojamos pensijų fondų investicijos; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina valstybių narių dideles pastangas parengti ir įgyvendinti įmonių socialinės atsakomybės srities nacionalinius veiksmų planus konsultuojantis su nacionaliniais įvairiais suinteresuotaisiais subjektais daugelyje ES valstybių; tačiau nerimauja, kad įvairios viešosios politikos priemonės dar neatnešė matomos naudos didinant įmonių socialinę atsakomybę; ragina atlikti platesnius tyrimus ir įvertinti įmonių socialinės atsakomybės viešosios politikos priemones Europos lygmeniu; ragina Komisiją pačiai parodyti atsakingo darbdavio pavyzdį ir parengti savo pačios socialinės atsakomybės ataskaitą pagal Visuotinės ataskaitų teikimo iniciatyvos viešojo sektoriaus priedą ir Komisijos darbuotojams sudaryti galimybes užsiimti suderinta darbuotojų savanoriškų iniciatyvų veikla, taip pat pagal etinius kriterijus patikrinti, kaip naudojamos pensijų fondų investicijos;

| 63. | ragina į programą „2013 m. – Europos piliečių metai“ įtraukti specialias nuostatas dėl įmonių darbuotojų pilietiškumo, taip pat ragina šia programa skatinti įmones ir verslininkus aktyviai dalyvauti esamose įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvose valstybėse narėse ir ES lygmeniu, siekiant skatinti ir plėtoti gero pilietiško įmonės darbuotojo koncepciją; |
| --- | --- |

63.

ragina į programą „2013 m. – Europos piliečių metai“ įtraukti specialias nuostatas dėl įmonių darbuotojų pilietiškumo, taip pat ragina šia programa skatinti įmones ir verslininkus aktyviai dalyvauti esamose įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvose valstybėse narėse ir ES lygmeniu, siekiant skatinti ir plėtoti gero pilietiško įmonės darbuotojo koncepciją;

| 64. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą naują sutarčių skyrimo tvarką pagrįsti šioje srityje susiformavusia praktika; mano, kad viešieji pirkimai gali paskatinti įmonių socialinę atsakomybę, tačiau tik tuo atveju, jei konkursų laimėtojai iš tikrųjų taikys geriausią praktiką nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygmenimis; ragina Europos Komisiją įsteigti nepriklausomą ekspertų komisiją, kurios užduotis būtų šiais ir kitais metais nuolat vertinti padėtį šioje srityje ir tikrinti susijusias taisykles; prašo, kad su viešųjų pirkimų sutarčių skyrimu susijusios informacijos viešinimas atspindėtų realų iškilusių iššūkių sudėtingumą ir būtų pabrėžiama, jog patirtis svarbi ne tik konkursą laimėjusioms, bet ir visoms įmonėms; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą naują sutarčių skyrimo tvarką pagrįsti šioje srityje susiformavusia praktika; mano, kad viešieji pirkimai gali paskatinti įmonių socialinę atsakomybę, tačiau tik tuo atveju, jei konkursų laimėtojai iš tikrųjų taikys geriausią praktiką nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygmenimis; ragina Europos Komisiją įsteigti nepriklausomą ekspertų komisiją, kurios užduotis būtų šiais ir kitais metais nuolat vertinti padėtį šioje srityje ir tikrinti susijusias taisykles; prašo, kad su viešųjų pirkimų sutarčių skyrimu susijusios informacijos viešinimas atspindėtų realų iškilusių iššūkių sudėtingumą ir būtų pabrėžiama, jog patirtis svarbi ne tik konkursą laimėjusioms, bet ir visoms įmonėms;

| 65. | mano, jog labai svarbu, kad Komisija kuo greičiau parengtų žadėtą bendrą aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo metodiką, pagrįstą gyvavimo ciklo sąnaudomis; mano, kad tokia metodika būtų naudinga tiek kalbant apie įmonių informacijos skaidrumą, tiek valdžios institucijų atliekamą aplinkosauginio įmonės veiksmingumo įvertinimą; |
| --- | --- |

65.

mano, jog labai svarbu, kad Komisija kuo greičiau parengtų žadėtą bendrą aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo metodiką, pagrįstą gyvavimo ciklo sąnaudomis; mano, kad tokia metodika būtų naudinga tiek kalbant apie įmonių informacijos skaidrumą, tiek valdžios institucijų atliekamą aplinkosauginio įmonės veiksmingumo įvertinimą;

| 66. | ragina Komisiją stengtis sparčiau savo darbo programoje pateikti naujų pasiūlymų dėl valdymo spragų, susijusių su įmonių socialinės atsakomybės tarptautiniais standartais, panaikinimo, kaip rekomenduota jos užsakytame Edinburgo tyrime; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją stengtis sparčiau savo darbo programoje pateikti naujų pasiūlymų dėl valdymo spragų, susijusių su įmonių socialinės atsakomybės tarptautiniais standartais, panaikinimo, kaip rekomenduota jos užsakytame Edinburgo tyrime;

| 67. | ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant padidinti įmonių socialinės atsakomybės strategijų veiksmingumą, pvz., atlyginant už atsakingą įmonės elgesį, t. y. patraukliai skatinant investavimo politiką ir suteikiant galimybes gauti viešųjų investicijų; |
| --- | --- |

67.

ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant padidinti įmonių socialinės atsakomybės strategijų veiksmingumą, pvz., atlyginant už atsakingą įmonės elgesį, t. y. patraukliai skatinant investavimo politiką ir suteikiant galimybes gauti viešųjų investicijų;

| 68. | labai džiaugiasi, kad Komisija ketina tęsti iniciatyvas atsakingos gamybos ir vartojimo srityse; mano, kad ES gali pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas, kurių metu įmonėse buvo rengiami specialūs mokymai ir stiprinami perkančiųjų organizacijų pajėgumai; mano, kad planuojama iniciatyva dėl skaidrumo gali tapti pagrindine etiško vartojimo judėjimo varomąja jėga; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, ar yra galimybių ir noro sukurti Europos socialinį ženklą, skirtą visoms įmonių socialinės atsakomybės principus įgyvendinančioms įmonėms, kad vartotojai ir investuotojai labiau matytų šių įmonių pastangas, ir, remiantis dabartinėmis ženklinimo iniciatyvomis, nuosekliai skatinti bendradarbiavimą pagal principą „iš apačios į viršų“ remiant Tarptautiniam socialinės ir aplinkosauginės akreditacijos ir ženklinimo aljansui (angl. ISEAL); siūlo tokį Europos ženklą turinčias įmones reguliariai stebėti tikrinant, ar jos laikosi ženklu patvirtintų įmonių socialinės atsakomybės nuostatų; |
| --- | --- |

68.

labai džiaugiasi, kad Komisija ketina tęsti iniciatyvas atsakingos gamybos ir vartojimo srityse; mano, kad ES gali pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas, kurių metu įmonėse buvo rengiami specialūs mokymai ir stiprinami perkančiųjų organizacijų pajėgumai; mano, kad planuojama iniciatyva dėl skaidrumo gali tapti pagrindine etiško vartojimo judėjimo varomąja jėga; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, ar yra galimybių ir noro sukurti Europos socialinį ženklą, skirtą visoms įmonių socialinės atsakomybės principus įgyvendinančioms įmonėms, kad vartotojai ir investuotojai labiau matytų šių įmonių pastangas, ir, remiantis dabartinėmis ženklinimo iniciatyvomis, nuosekliai skatinti bendradarbiavimą pagal principą „iš apačios į viršų“ remiant Tarptautiniam socialinės ir aplinkosauginės akreditacijos ir ženklinimo aljansui (angl. ISEAL); siūlo tokį Europos ženklą turinčias įmones reguliariai stebėti tikrinant, ar jos laikosi ženklu patvirtintų įmonių socialinės atsakomybės nuostatų;

Socialiai atsakingo investavimo ir informacijos atskleidimo sąsaja

| 69. | pažymi, kad institucinių investuotojų poreikiai ir toliau yra vienas iš pagrindinių socialiai atsakingos ir tvarios investavimo rinkos skatinimo veiksnių, tačiau iš pradžių nereikėtų apsiriboti tik aplinkosaugos aspektais; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį, kad informacijos atskleidimas investuotojams ir vartotojams yra vienas iš pagrindinių įmonių socialinės atsakomybės skatinimo veiksnių ir kad jis turi būti pagrįstas paprastai taikomais ir pamatuojamais socialiniais ir aplinkosaugos principais; palankiai vertina Komisijos veiksmus, kuriais siekiama su investuotojų bendruomene svarstyti įmonių socialinės atsakomybės klausimus; ragina savo veiksmus tvirtai pagrįsti parama JT atsakingo investavimo principams ir integruotų ataskaitų teikimo principui; |
| --- | --- |

69.

pažymi, kad institucinių investuotojų poreikiai ir toliau yra vienas iš pagrindinių socialiai atsakingos ir tvarios investavimo rinkos skatinimo veiksnių, tačiau iš pradžių nereikėtų apsiriboti tik aplinkosaugos aspektais; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį, kad informacijos atskleidimas investuotojams ir vartotojams yra vienas iš pagrindinių įmonių socialinės atsakomybės skatinimo veiksnių ir kad jis turi būti pagrįstas paprastai taikomais ir pamatuojamais socialiniais ir aplinkosaugos principais; palankiai vertina Komisijos veiksmus, kuriais siekiama su investuotojų bendruomene svarstyti įmonių socialinės atsakomybės klausimus; ragina savo veiksmus tvirtai pagrįsti parama JT atsakingo investavimo principams ir integruotų ataskaitų teikimo principui;

| 70. | pažymi, kad ilgalaikių investicijų gavėjai, pvz., pensijų fondai, yra suinteresuoti tvariu pelnu ir atsakingu įmonių elgesiu; mano, jog svarbu, kad investavimo subjektų skatinimo priemonės veiksmingai atitiktų investicijų gavėjų interesus ir neverstų jų siaurai vertinti interesų, kuriais siekiama tik kuo labiau padidinti trumpalaikį pelną; pritaria, kad reikėtų teisinės sistemos, kuri padėtų siekti šio tikslo; palankiai vertina tai, kad Komisija rengia pasiūlymus dėl ilgalaikio investavimo ir įmonių valdymo, kurie padės spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

70.

pažymi, kad ilgalaikių investicijų gavėjai, pvz., pensijų fondai, yra suinteresuoti tvariu pelnu ir atsakingu įmonių elgesiu; mano, jog svarbu, kad investavimo subjektų skatinimo priemonės veiksmingai atitiktų investicijų gavėjų interesus ir neverstų jų siaurai vertinti interesų, kuriais siekiama tik kuo labiau padidinti trumpalaikį pelną; pritaria, kad reikėtų teisinės sistemos, kuri padėtų siekti šio tikslo; palankiai vertina tai, kad Komisija rengia pasiūlymus dėl ilgalaikio investavimo ir įmonių valdymo, kurie padės spręsti šiuos klausimus;

| 71. | remia Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl įmonių nefinansinės informacijos atskleidimo; džiaugiasi, kas šis pasiūlymas parengtas remiantis išsamiomis viešomis konsultacijomis ir įvairiais seminarais, kuriuose dalyvavo atitinkami suinteresuotieji subjektai; įspėja, kad vartojant sąvoką „nefinansinis“ nederėtų nuslėpti tikrų finansinių padarinių verslui, susijusių su socialiniais, aplinkosauginiais ir žmogaus teisių klausimais; yra įsitikinęs, kad pasiūlymas suteiks ES galimybę rekomenduoti Europos įmonėms taikyti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir JT pasaulinį susitarimą ir kad jie turėtų būti suderinti su integruotų ataskaitų teikimu, kaip šiuo metu siekia Tarptautinė integruotų ataskaitų teikimo taryba; pabrėžia, kad bet kokie sprendimai turi būti lankstūs ir negali sukurti nereikalingų administracinių kliūčių ir išlaidų; |
| --- | --- |

71.

remia Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl įmonių nefinansinės informacijos atskleidimo; džiaugiasi, kas šis pasiūlymas parengtas remiantis išsamiomis viešomis konsultacijomis ir įvairiais seminarais, kuriuose dalyvavo atitinkami suinteresuotieji subjektai; įspėja, kad vartojant sąvoką „nefinansinis“ nederėtų nuslėpti tikrų finansinių padarinių verslui, susijusių su socialiniais, aplinkosauginiais ir žmogaus teisių klausimais; yra įsitikinęs, kad pasiūlymas suteiks ES galimybę rekomenduoti Europos įmonėms taikyti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir JT pasaulinį susitarimą ir kad jie turėtų būti suderinti su integruotų ataskaitų teikimu, kaip šiuo metu siekia Tarptautinė integruotų ataskaitų teikimo taryba; pabrėžia, kad bet kokie sprendimai turi būti lankstūs ir negali sukurti nereikalingų administracinių kliūčių ir išlaidų;

| 72. | pažymi, kad, siekiant sustiprinti pasitikėjimą įmonių veiksmais, socialinę ataskaitą turėtų patvirtinti išorės įstaiga; |
| --- | --- |

72.

pažymi, kad, siekiant sustiprinti pasitikėjimą įmonių veiksmais, socialinę ataskaitą turėtų patvirtinti išorės įstaiga;

Tolesnis įmonių socialinės atsakomybės skatinimas

| 73. | pritaria tolesniam vadovaujamajam Europos daugiašalio suinteresuotųjų subjektų forumo vaidmeniui, kurį jis atlieka remdamas Komisijos komunikate išdėstytų pasiūlymų įgyvendinimą; pabrėžia, kad įmonių socialinės atsakomybės nuostatas geriau pritaikius MVĮ, įmonių socialinė atsakomybė greičiau populiarėtų visoje Europoje; ragina visus dalyvius lanksčiai, be išankstinio nusistatymo ir pasirengus kompromisams dalyvauti forumo veikloje, iš tikrųjų vadovaujantis įmonių socialinės atsakomybės principu; |
| --- | --- |

73.

pritaria tolesniam vadovaujamajam Europos daugiašalio suinteresuotųjų subjektų forumo vaidmeniui, kurį jis atlieka remdamas Komisijos komunikate išdėstytų pasiūlymų įgyvendinimą; pabrėžia, kad įmonių socialinės atsakomybės nuostatas geriau pritaikius MVĮ, įmonių socialinė atsakomybė greičiau populiarėtų visoje Europoje; ragina visus dalyvius lanksčiai, be išankstinio nusistatymo ir pasirengus kompromisams dalyvauti forumo veikloje, iš tikrųjų vadovaujantis įmonių socialinės atsakomybės principu;

| 74. | reikalauja, kad profesinių sąjungų teisės ir laisvės ir demokratiškai išrinktų darbuotojams atstovaujančių organų atstovavimas būtų esminė visų įmonių socialinės atsakomybės strategijų dalis; labai gerai vertina esamą sektorių ir tarpsektorinio socialinio dialogo struktūros ES sistemą ir ragina visapusiškai ir aktyviai konsultuotis su atstovaujančiomis organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis, taip pat skatina jų dalyvavimą, visų pirma kuriant, įgyvendinant ir prižiūrint su įmonių socialine atsakomybe susijusius procesus ir tokios atsakomybės užtikrinimo struktūrose, pagal tikros partnerystės principą bendradarbiaujant su darbdaviais; ragina Komisiją, svarstant su įmonių socialine atsakomybe susijusius klausimus, profesines sąjungas ir darbuotojų atstovus, kaip ir įmones ir kitus suinteresuotuosius subjektus, laikyti labai svarbiais dialogo partneriais, nes jie yra pagrindiniai veikėjai; mano, kad skatinant įmonių socialinę atsakomybę socialiniai partneriai gali atlikti svarbų vaidmenį – reikėtų pažymėti, kad tai padeda vystyti socialinį dialogą ir jį palengvina; |
| --- | --- |

74.

reikalauja, kad profesinių sąjungų teisės ir laisvės ir demokratiškai išrinktų darbuotojams atstovaujančių organų atstovavimas būtų esminė visų įmonių socialinės atsakomybės strategijų dalis; labai gerai vertina esamą sektorių ir tarpsektorinio socialinio dialogo struktūros ES sistemą ir ragina visapusiškai ir aktyviai konsultuotis su atstovaujančiomis organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis, taip pat skatina jų dalyvavimą, visų pirma kuriant, įgyvendinant ir prižiūrint su įmonių socialine atsakomybe susijusius procesus ir tokios atsakomybės užtikrinimo struktūrose, pagal tikros partnerystės principą bendradarbiaujant su darbdaviais; ragina Komisiją, svarstant su įmonių socialine atsakomybe susijusius klausimus, profesines sąjungas ir darbuotojų atstovus, kaip ir įmones ir kitus suinteresuotuosius subjektus, laikyti labai svarbiais dialogo partneriais, nes jie yra pagrindiniai veikėjai; mano, kad skatinant įmonių socialinę atsakomybę socialiniai partneriai gali atlikti svarbų vaidmenį – reikėtų pažymėti, kad tai padeda vystyti socialinį dialogą ir jį palengvina;

| 75. | ragina į įmonių socialinės atsakomybės strategijas įtraukti specialias priemones, skirtas kovoti su neteisėtais veiksmais, kai sudaromi vadinami juodieji darbuotojų sąrašai ir tiems darbuotojams neleidžiama dirbti, dažnai dėl narystės ir veiklos profesinėse sąjungose arba dėl užimamų atstovo sveikatos ir saugos klausimais pareigų; |
| --- | --- |

75.

ragina į įmonių socialinės atsakomybės strategijas įtraukti specialias priemones, skirtas kovoti su neteisėtais veiksmais, kai sudaromi vadinami juodieji darbuotojų sąrašai ir tiems darbuotojams neleidžiama dirbti, dažnai dėl narystės ir veiklos profesinėse sąjungose arba dėl užimamų atstovo sveikatos ir saugos klausimais pareigų;

| 76. | primygtinai ragina, nustačius, kad įmonė sudaro vadinamus juoduosius darbuotojų sąrašus arba pažeidžia žmogaus teises ar darbo standartus, neleisti įmonei gauti ES paramos ir finansavimo, taip pat neleisti dalyvauti konkursuose dėl kitų viešųjų pirkimų sutarčių ES, nacionaliniu ar viešųjų institucijų lygmenimis; |
| --- | --- |

76.

primygtinai ragina, nustačius, kad įmonė sudaro vadinamus juoduosius darbuotojų sąrašus arba pažeidžia žmogaus teises ar darbo standartus, neleisti įmonei gauti ES paramos ir finansavimo, taip pat neleisti dalyvauti konkursuose dėl kitų viešųjų pirkimų sutarčių ES, nacionaliniu ar viešųjų institucijų lygmenimis;

| 77. | pažymi, kad įmonių socialinės atsakomybės strategijų turi laikytis ne tik pagrindinės įmonės arba tiekėjai, bet ir visi įmonės ar tiekėjų pasitelkiami subrangovai ir tiekimo grandinių dalyviai, nepriklausomai nuo to, ar jie tiekia prekes, suteikia darbuotojus ar teikia paslaugas ir yra įsisteigę ES ar trečiojoje valstybėje, taip užtikrinant vienodas veiklos sąlygas, grindžiamas sąžiningu darbo užmokesčiu ir deramomis darbo sąlygomis, taip pat užtikrinant profesinių sąjungų teises ir laisves; |
| --- | --- |

77.

pažymi, kad įmonių socialinės atsakomybės strategijų turi laikytis ne tik pagrindinės įmonės arba tiekėjai, bet ir visi įmonės ar tiekėjų pasitelkiami subrangovai ir tiekimo grandinių dalyviai, nepriklausomai nuo to, ar jie tiekia prekes, suteikia darbuotojus ar teikia paslaugas ir yra įsisteigę ES ar trečiojoje valstybėje, taip užtikrinant vienodas veiklos sąlygas, grindžiamas sąžiningu darbo užmokesčiu ir deramomis darbo sąlygomis, taip pat užtikrinant profesinių sąjungų teises ir laisves;

| 78. | pritaria Komisijos direktyvai dėl minimalių aukoms taikomų standartų ir ragina į atitinkamų sektorių (kelionių, draudimo, apgyvendinimo ir telekomunikacijų) įmonių socialinės atsakomybės strategijas įtraukti konstruktyvias ir praktines paramos kritinėje padėtyje atsidūrusioms nusikaltimų aukoms ir jų šeimoms strategijas ir struktūras, taip pat ragina parengti specialias strategijas, taikomas darbuotojams, nukentėjusiems nuo nusikaltimų, neatsižvelgiant į tai, ar tai įvyko darbo vietoje; |
| --- | --- |

78.

pritaria Komisijos direktyvai dėl minimalių aukoms taikomų standartų ir ragina į atitinkamų sektorių (kelionių, draudimo, apgyvendinimo ir telekomunikacijų) įmonių socialinės atsakomybės strategijas įtraukti konstruktyvias ir praktines paramos kritinėje padėtyje atsidūrusioms nusikaltimų aukoms ir jų šeimoms strategijas ir struktūras, taip pat ragina parengti specialias strategijas, taikomas darbuotojams, nukentėjusiems nuo nusikaltimų, neatsižvelgiant į tai, ar tai įvyko darbo vietoje;

| 79. | pritaria požiūriui, kad, kalbant apie įmonių socialinę atsakomybę, nėra vieno visiems tinkamo metodo, tačiau pripažįsta, kad dėl įvairių įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų gausos, nors ir parodomas įmonių socialinės atsakomybės politikos svarbos suvokimas, gali atsirasti papildomų išlaidų ir kilti su įgyvendinimu susijusių kliūčių, mažinančių pasitikėjimą ir sąžiningumą; mano, kad įgyvendinant įmonių socialinės atsakomybės gaires reikia pakankamai lanksčių galimybių, kad būtų tenkinami specifiniai kiekvienos valstybės narės ir regiono reikalavimai, ypač atsižvelgiant į MVĮ pajėgumus; vis dėlto pritaria aktyviam Komisijos bendradarbiavimui, dalyvaujant Parlamentui ir Tarybai, su kitomis tarptautinėmis organizacijomis siekiant per ilgesnį laikotarpį užtikrinti esminį įmonių socialinės atsakomybės srities iniciatyvų suderinimą, keisti gerąja įmonių socialinės atsakomybės patirtimi ir ją skatinti, taip pat skatinti priimti tarptautiniame standarte ISO 26000 nustatytas gaires, kad būtų užtikrinta viena, visuotinė, nuosekli ir skaidri įmonių socialinės atsakomybės apibrėžtis; ragina Komisiją veiksmingai prisidėti prie ES valstybių narių strategijų gairių ir koordinavimo, taip sumažinant dėl skirtingų nuostatų patiriamų papildomų išlaidų riziką įmonėms, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

79.

pritaria požiūriui, kad, kalbant apie įmonių socialinę atsakomybę, nėra vieno visiems tinkamo metodo, tačiau pripažįsta, kad dėl įvairių įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų gausos, nors ir parodomas įmonių socialinės atsakomybės politikos svarbos suvokimas, gali atsirasti papildomų išlaidų ir kilti su įgyvendinimu susijusių kliūčių, mažinančių pasitikėjimą ir sąžiningumą; mano, kad įgyvendinant įmonių socialinės atsakomybės gaires reikia pakankamai lanksčių galimybių, kad būtų tenkinami specifiniai kiekvienos valstybės narės ir regiono reikalavimai, ypač atsižvelgiant į MVĮ pajėgumus; vis dėlto pritaria aktyviam Komisijos bendradarbiavimui, dalyvaujant Parlamentui ir Tarybai, su kitomis tarptautinėmis organizacijomis siekiant per ilgesnį laikotarpį užtikrinti esminį įmonių socialinės atsakomybės srities iniciatyvų suderinimą, keisti gerąja įmonių socialinės atsakomybės patirtimi ir ją skatinti, taip pat skatinti priimti tarptautiniame standarte ISO 26000 nustatytas gaires, kad būtų užtikrinta viena, visuotinė, nuosekli ir skaidri įmonių socialinės atsakomybės apibrėžtis; ragina Komisiją veiksmingai prisidėti prie ES valstybių narių strategijų gairių ir koordinavimo, taip sumažinant dėl skirtingų nuostatų patiriamų papildomų išlaidų riziką įmonėms, kurios veiklą vykdo daugiau nei vienoje valstybėje narėje;

| 80. | mano, kad nuolatiniai aktyvūs įmonių veiksmai įmonių socialinės atsakomybės srityje iš esmės paneigė nuomonę, jog įmonių socialinė atsakomybė yra „prabanga“, kurią įmonės palaiko tik ekonomikos pakilimo laikotarpiu; mano, kad tokia nuomonė yra pasenusi ir ignoruoja reputacijos ir išorės rizikos masto modernios įmonės pelningumui svarbą; ragina visus Europoje sprendimus priimančius subjektus visais savo pačių ekonomikos politikos lygmenimis integruoti įmonių socialinės atsakomybės principus, įskaitant įmonių socialinės atsakomybės stiprinimą pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

80.

mano, kad nuolatiniai aktyvūs įmonių veiksmai įmonių socialinės atsakomybės srityje iš esmės paneigė nuomonę, jog įmonių socialinė atsakomybė yra „prabanga“, kurią įmonės palaiko tik ekonomikos pakilimo laikotarpiu; mano, kad tokia nuomonė yra pasenusi ir ignoruoja reputacijos ir išorės rizikos masto modernios įmonės pelningumui svarbą; ragina visus Europoje sprendimus priimančius subjektus visais savo pačių ekonomikos politikos lygmenimis integruoti įmonių socialinės atsakomybės principus, įskaitant įmonių socialinės atsakomybės stiprinimą pagal strategiją „Europa 2020“;

| 81. | pabrėžia, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų būti taikoma visai pasaulinei tiekimo grandinei, įskaitant visų lygių subrangos sutarčių sudarymą ir prekių tiekimą, aprūpinimą darbuotojais ar paslaugų teikimą, ji turėtų apimti nuostatas, pagal kurias turėtų būti užtikrinama migrantų, agentūrų ir komandiruojamų darbuotojų apsauga, būti pagrįsta sąžiningo darbo užmokesčio bei deramų darbo sąlygų principais ir užtikrinti profesinių sąjungų teises ir laisves; laikosi nuomonės, kad reikėtų išsamiau apibrėžti atsakingo tiekimo grandinių valdymo sąvoką kaip įmonių socialinės atsakomybės priemonę; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų būti taikoma visai pasaulinei tiekimo grandinei, įskaitant visų lygių subrangos sutarčių sudarymą ir prekių tiekimą, aprūpinimą darbuotojais ar paslaugų teikimą, ji turėtų apimti nuostatas, pagal kurias turėtų būti užtikrinama migrantų, agentūrų ir komandiruojamų darbuotojų apsauga, būti pagrįsta sąžiningo darbo užmokesčio bei deramų darbo sąlygų principais ir užtikrinti profesinių sąjungų teises ir laisves; laikosi nuomonės, kad reikėtų išsamiau apibrėžti atsakingo tiekimo grandinių valdymo sąvoką kaip įmonių socialinės atsakomybės priemonę;

| 82. | palankiai vertina kai kurių verslo mokyklų atliekamą darbą skatinant įmonių socialinę atsakomybę, tačiau pripažįsta, kad tokių mokyklų yra tik mažuma; ragina aukšto lygio darbo grupę ir valstybes nares, bendradarbiaujant su Komisija ir, jei tikslinga, su universitetais, išnagrinėti, kaip įmonių socialinės atsakomybę, atsakingą vadybą ir atsakingą pilietiškumą būtų galima įtraukti į visiems būsimiems verslo vadovams skirto vadybos bendrojo ir profesinio mokymo programas, kad tai taptų pagrindiniu strateginio įmonės valdymo principu, siekiant skatinti tvaraus vartojimo sąmoningumą; mano, kad būtų galima įtraukti vaikus, dalyvaujančius jaunųjų verslininkų programose; ragina Komisiją toliau teikti finansinę paramą su įmonių socialine atsakomybe susijusiems švietimo ir mokymo projektams, įgyvendinamiems pagal ES programas „Mokymasis visą gyvenimą“ ir „Veiklus jaunimas“; |
| --- | --- |

82.

palankiai vertina kai kurių verslo mokyklų atliekamą darbą skatinant įmonių socialinę atsakomybę, tačiau pripažįsta, kad tokių mokyklų yra tik mažuma; ragina aukšto lygio darbo grupę ir valstybes nares, bendradarbiaujant su Komisija ir, jei tikslinga, su universitetais, išnagrinėti, kaip įmonių socialinės atsakomybę, atsakingą vadybą ir atsakingą pilietiškumą būtų galima įtraukti į visiems būsimiems verslo vadovams skirto vadybos bendrojo ir profesinio mokymo programas, kad tai taptų pagrindiniu strateginio įmonės valdymo principu, siekiant skatinti tvaraus vartojimo sąmoningumą; mano, kad būtų galima įtraukti vaikus, dalyvaujančius jaunųjų verslininkų programose; ragina Komisiją toliau teikti finansinę paramą su įmonių socialine atsakomybe susijusiems švietimo ir mokymo projektams, įgyvendinamiems pagal ES programas „Mokymasis visą gyvenimą“ ir „Veiklus jaunimas“;

| 83. | pakartoja, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų būti taikoma visoms įmonėms siekiant sukurti sąžiningas ir vienodas sąlygas; pabrėžia, kad dėl gavybos pramonės įmonių veiklos pobūdžio besivystančiose šalyse reikia pereiti nuo savanoriškos prie privalomos tvarkos; pabrėžia, kad naftos pramonės investicijos Nigerijoje – geras šiuo metu įgyvendinamos įmonių socialinės atsakomybės trūkumų pavyzdys, kai įmonėms nepavyksta imtis įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų siekiant kurti tvarią įmonių veiklos praktiką arba prisidėti prie jas priimančiųjų valstybių vystymosi; tvirtai remia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atskirų šalių ataskaitų rengimo pagal Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (GPSI) standartus, kuriose būtų pateiktos pardavimo ir pelno bei mokesčių ir pajamų ataskaitos, siekiant užkirsti kelią korupcijai ir mokesčių vengimui; ragina besivystančiose šalyse veiklą vykdančias Europos gavybos pramonės įmones rodyti įmonių socialinės atsakomybės ir deramo darbo pavyzdį; |
| --- | --- |

83.

pakartoja, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų būti taikoma visoms įmonėms siekiant sukurti sąžiningas ir vienodas sąlygas; pabrėžia, kad dėl gavybos pramonės įmonių veiklos pobūdžio besivystančiose šalyse reikia pereiti nuo savanoriškos prie privalomos tvarkos; pabrėžia, kad naftos pramonės investicijos Nigerijoje – geras šiuo metu įgyvendinamos įmonių socialinės atsakomybės trūkumų pavyzdys, kai įmonėms nepavyksta imtis įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų siekiant kurti tvarią įmonių veiklos praktiką arba prisidėti prie jas priimančiųjų valstybių vystymosi; tvirtai remia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atskirų šalių ataskaitų rengimo pagal Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (GPSI) standartus, kuriose būtų pateiktos pardavimo ir pelno bei mokesčių ir pajamų ataskaitos, siekiant užkirsti kelią korupcijai ir mokesčių vengimui; ragina besivystančiose šalyse veiklą vykdančias Europos gavybos pramonės įmones rodyti įmonių socialinės atsakomybės ir deramo darbo pavyzdį;

| 84. | ragina žmogaus teisių srityje ir tiekimo grandinėse ES lygmeniu nustatyti išsamaus patikrinimo standartus, kurie, be kita ko, atitiktų reikalavimus, nustatytus EBPO atsakingų tiekimo grandinių nuo konfliktų nukentėjusiose ir didelės rizikos teritorijose išsamaus patikrinimo rekomendacijose, ir kurie, be kita ko, apimtų klausimus, susijusius su daromu arba galimu dideliu teigiamu ar neigiamu poveikiu žmogaus teisėms, pvz., pasaulinio lygmens ir vietos tiekimo grandinėmis, mineralų tiekimu iš konflikto paveiktų regionų, užsakomosiomis paslaugomis, žemės užėmimu, ir būtų taikomi regionuose, kuriuose darbo teisė ir darbuotojų apsauga yra nepakankamos, ir sveikatai bei aplinkai pavojingų produktų gamybos vietose; palankiai vertina jau parengtas ES programas, visų pirma miškininkystės srityje įgyvendinamas Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena programas (angl. FLEGT), ir remia privačias iniciatyvas, pavyzdžiui, Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (GPSI); |
| --- | --- |

84.

ragina žmogaus teisių srityje ir tiekimo grandinėse ES lygmeniu nustatyti išsamaus patikrinimo standartus, kurie, be kita ko, atitiktų reikalavimus, nustatytus EBPO atsakingų tiekimo grandinių nuo konfliktų nukentėjusiose ir didelės rizikos teritorijose išsamaus patikrinimo rekomendacijose, ir kurie, be kita ko, apimtų klausimus, susijusius su daromu arba galimu dideliu teigiamu ar neigiamu poveikiu žmogaus teisėms, pvz., pasaulinio lygmens ir vietos tiekimo grandinėmis, mineralų tiekimu iš konflikto paveiktų regionų, užsakomosiomis paslaugomis, žemės užėmimu, ir būtų taikomi regionuose, kuriuose darbo teisė ir darbuotojų apsauga yra nepakankamos, ir sveikatai bei aplinkai pavojingų produktų gamybos vietose; palankiai vertina jau parengtas ES programas, visų pirma miškininkystės srityje įgyvendinamas Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena programas (angl. FLEGT), ir remia privačias iniciatyvas, pavyzdžiui, Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (GPSI);

| 85. | ragina Komisiją imtis tolesnių iniciatyvų, kuriomis siekiama sudaryti ir pagerinti įmonių socialinės atsakomybės galimybes kovoti su klimato kaita (susiejant ją su išteklių ir energijos vartojimo efektyvumu), pvz., per įmonių žaliavų pirkimo procesus; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją imtis tolesnių iniciatyvų, kuriomis siekiama sudaryti ir pagerinti įmonių socialinės atsakomybės galimybes kovoti su klimato kaita (susiejant ją su išteklių ir energijos vartojimo efektyvumu), pvz., per įmonių žaliavų pirkimo procesus;

| 86. | pabrėžia, kad trečiųjų šalių vyriausybėms teikiama ES pagalba, siekiant padėti joms įgyvendinti socialines ir aplinkosaugos reguliavimo nuostatas ir taikyti veiksmingas kontrolės sistemas, yra būtina papildoma priemonė norint skatinti Europos įmonių socialinę atsakomybę pasaulio mastu; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad trečiųjų šalių vyriausybėms teikiama ES pagalba, siekiant padėti joms įgyvendinti socialines ir aplinkosaugos reguliavimo nuostatas ir taikyti veiksmingas kontrolės sistemas, yra būtina papildoma priemonė norint skatinti Europos įmonių socialinę atsakomybę pasaulio mastu;

| 87. | siūlo valstybių narių vyriausybėms raginti EIB į savo veiklą įtraukti įmonių socialinės atsakomybės nuostatą; |
| --- | --- |

87.

siūlo valstybių narių vyriausybėms raginti EIB į savo veiklą įtraukti įmonių socialinės atsakomybės nuostatą;

| 88. | ragina Komisiją daugiašaliuose forumuose propaguoti įmonių socialinę atsakomybę, remiant glaudesnį PPO ir kitų daugiašalių forumų, kuriuose nagrinėjamas įmonių socialinės atsakomybės klausimas, pvz., TDO ir EBPO, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją daugiašaliuose forumuose propaguoti įmonių socialinę atsakomybę, remiant glaudesnį PPO ir kitų daugiašalių forumų, kuriuose nagrinėjamas įmonių socialinės atsakomybės klausimas, pvz., TDO ir EBPO, bendradarbiavimą;

| 89. | ragina nustatyti tarptautinio teisinio bendradarbiavimo tarp ES ir trečiųjų šalių, pasirašiusių dvišalius prekybos susitarimus, sistemą, pagal kurią nukentėjusiems toje šalyje, kurioje daugiašalės įmonės ir jų tiesiogiai patronuojamos įmonės pažeidžia socialinės arba aplinkos apsaugos sričių teisės aktus arba nesilaiko įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimų, būtų užtikrinama veiksminga teisė kreiptis į teismą, ir remiant tarptautinių teisinių procedūrų nustatymą užtikrinti, kad prireikus įmonės būtų baudžiamos už pažeidimus; |
| --- | --- |

89.

ragina nustatyti tarptautinio teisinio bendradarbiavimo tarp ES ir trečiųjų šalių, pasirašiusių dvišalius prekybos susitarimus, sistemą, pagal kurią nukentėjusiems toje šalyje, kurioje daugiašalės įmonės ir jų tiesiogiai patronuojamos įmonės pažeidžia socialinės arba aplinkos apsaugos sričių teisės aktus arba nesilaiko įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimų, būtų užtikrinama veiksminga teisė kreiptis į teismą, ir remiant tarptautinių teisinių procedūrų nustatymą užtikrinti, kad prireikus įmonės būtų baudžiamos už pažeidimus;

| 90. | ragina naujų technologijų poveikio žmogaus teisėms vertinimus atlikti kuo ankstesniu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapu ir ragina, kad į minėtus vertinimus būtų įtraukta scenarijų analizė ir svarstymai dėl standartų nustatymo siekiant integruoti žmogaus teises projektavimo etapu (angl. Human Rights by Design); |
| --- | --- |

90.

ragina naujų technologijų poveikio žmogaus teisėms vertinimus atlikti kuo ankstesniu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapu ir ragina, kad į minėtus vertinimus būtų įtraukta scenarijų analizė ir svarstymai dėl standartų nustatymo siekiant integruoti žmogaus teises projektavimo etapu (angl. Human Rights by Design);

| 91. | pažymi, kad įmonių socialinė atsakomybė – tai priemonė, kuria darbdaviai gali remti savo darbuotojus ir vietos bendruomenes besivystančiose šalyse, taip pat pažymi, kad laikantis įmonių socialinės atsakomybės ir darbo standartų šioms šalims galima sudaryti sąlygas gauti naudos iš tolesnės tarptautinės prekybos ir kad įmonių socialinė atsakomybė gali padėti užtikrinti, kad nauda būtų vienodai padalijama siekiant plėtoti tvarią ekonominę ir socialinę gerovę ir daugiau žmonių ištraukti iš skurdo, ypač vykstant finansų krizei; |
| --- | --- |

91.

pažymi, kad įmonių socialinė atsakomybė – tai priemonė, kuria darbdaviai gali remti savo darbuotojus ir vietos bendruomenes besivystančiose šalyse, taip pat pažymi, kad laikantis įmonių socialinės atsakomybės ir darbo standartų šioms šalims galima sudaryti sąlygas gauti naudos iš tolesnės tarptautinės prekybos ir kad įmonių socialinė atsakomybė gali padėti užtikrinti, kad nauda būtų vienodai padalijama siekiant plėtoti tvarią ekonominę ir socialinę gerovę ir daugiau žmonių ištraukti iš skurdo, ypač vykstant finansų krizei;

| 92. | ragina ES atlikti aktyvų vaidmenį didinant informuotumą apie tai, kaip įmonės, prisiimdamos socialinę atsakomybę, gali prisidėti prie visuomenės siekių kultūros, švietimo, sporto ir jaunimo reikalų srityje; |
| --- | --- |

92.

ragina ES atlikti aktyvų vaidmenį didinant informuotumą apie tai, kaip įmonės, prisiimdamos socialinę atsakomybę, gali prisidėti prie visuomenės siekių kultūros, švietimo, sporto ir jaunimo reikalų srityje;

| 93. | ragina žiniasklaidos įmones į savo socialinės atsakomybės politiką įtraukti skaidrios žurnalistikos standartus, įskaitant šaltinio apsaugos garantijas ir informatorių teises; |
| --- | --- |

93.

ragina žiniasklaidos įmones į savo socialinės atsakomybės politiką įtraukti skaidrios žurnalistikos standartus, įskaitant šaltinio apsaugos garantijas ir informatorių teises;

| 94. | ragina Komisiją užtikrinti pasiteisinusias ir gerai veikiančias iniciatyvas įmonių socialinės atsakomybės srityje, įdiegiant įmonių socialinės atsakomybės tikrinimą, kuris padėtų įvertinti būsimų teisėkūros ir administracinių įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų priemonių poveikį, ir atsižvelgti į atitinkamus rezultatus rengiant pasiūlymus; |
| --- | --- |

94.

ragina Komisiją užtikrinti pasiteisinusias ir gerai veikiančias iniciatyvas įmonių socialinės atsakomybės srityje, įdiegiant įmonių socialinės atsakomybės tikrinimą, kuris padėtų įvertinti būsimų teisėkūros ir administracinių įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų priemonių poveikį, ir atsižvelgti į atitinkamus rezultatus rengiant pasiūlymus;

| 95. | palankiai vertina tvarumo sumetimais rinkos dalyviams nustatytas prievoles ir ragina Komisiją stebėti ir įvertinti įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas; |
| --- | --- |

95.

palankiai vertina tvarumo sumetimais rinkos dalyviams nustatytas prievoles ir ragina Komisiją stebėti ir įvertinti įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas;

o

o o

| 96. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

96.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect-Respect-Remedy-Framework ir http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/files/business-human-rights/101025_ec_study_final_report_en.pdf

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0126.

(4)  http://www.atkearney.com/documents/10192/6972076a-9cdc-4b20-bc3a-d2a4c43c9c21

(5)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

(6)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1.

(7)  OL C 86, 2002 4 10, p. 3.

(8)  OL C 39, 2003 2 18, p. 3.

(9)  OL C 187 E, 2003 8 7, p. 180.

(10)  OL C 67 E, 2004 3 17, p. 73.

(11)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 45.

(12)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 101.

(13)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 57.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0429.

(15)  OL C 229, 2012 7 31, p. 77.

---

2013 m. vasario 7 d., ketvirtadienis

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/49

---

P7_TA(2013)0052

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. metinė augimo apžvalga

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. metinė augimo apžvalga (2012/2256(INI))

(2016/C 024/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, ypač į šios sutarties 9 ir 151 straipsnius ir 153 straipsnio 1 dalies e punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, ypač į šios sutarties 9 ir 151 straipsnius ir 153 straipsnio 1 dalies e punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „2013 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „2013 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2012)0750),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0032/2013),

| A. | kadangi visa euro zona patiria valstybės skolos ir finansų krizės sukeltą pakartotinį ekonomikos nuosmukį; |
| --- | --- |

A.

kadangi visa euro zona patiria valstybės skolos ir finansų krizės sukeltą pakartotinį ekonomikos nuosmukį;

| B. | kadangi krizė turėjo pražūtingų padarinių milijonų europiečių gyvenimui, kaip tai dokumentuose patvirtinama oficialiais užimtumo statistikos duomenimis: ES nuo 2008 m. darbo jau neteko daugiau kaip 8 mln. asmenų; šiuo metu be darbo yra daugiau kaip 25 mln. europiečių, o beveik 11 mln. iš jų darbo neturi daugiau kaip metus; bedarbiais šiuo metu yra beveik 10 mln. jaunuolių; vien praėjusiais metais darbo neteko 2 mln. asmenų; |
| --- | --- |

B.

kadangi krizė turėjo pražūtingų padarinių milijonų europiečių gyvenimui, kaip tai dokumentuose patvirtinama oficialiais užimtumo statistikos duomenimis: ES nuo 2008 m. darbo jau neteko daugiau kaip 8 mln. asmenų; šiuo metu be darbo yra daugiau kaip 25 mln. europiečių, o beveik 11 mln. iš jų darbo neturi daugiau kaip metus; bedarbiais šiuo metu yra beveik 10 mln. jaunuolių; vien praėjusiais metais darbo neteko 2 mln. asmenų;

| C. | kadangi dėl darbo rinkos reguliavimo griežtumo kai kuriose valstybėse narėse trūksta lankstumo norint veiksmingai atlaikyti tokius sukrėtimus kaip dabartinė krizė; kadangi dabartiniais darbo rinkos teisės aktais neproporcingai ginami dirbantys asmenys ir daromas neigiamas poveikis jaunimo galimybėms įsidarbinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl darbo rinkos reguliavimo griežtumo kai kuriose valstybėse narėse trūksta lankstumo norint veiksmingai atlaikyti tokius sukrėtimus kaip dabartinė krizė; kadangi dabartiniais darbo rinkos teisės aktais neproporcingai ginami dirbantys asmenys ir daromas neigiamas poveikis jaunimo galimybėms įsidarbinti;

| D. | kadangi nedarbo lygio skirtumai tarp valstybių narių labai smarkiai padidėjo; |
| --- | --- |

D.

kadangi nedarbo lygio skirtumai tarp valstybių narių labai smarkiai padidėjo;

| E. | kadangi reikėtų priminti, kad 2007 m. prasidėjus krizei valstybės biudžeto deficitas euro zonoje vidutiniškai siekė tik 0,7 proc.; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikėtų priminti, kad 2007 m. prasidėjus krizei valstybės biudžeto deficitas euro zonoje vidutiniškai siekė tik 0,7 proc.;

| F. | kadangi reikėtų priminti tai, kad 2007 m., prasidėjus krizei, kai kurios šalys, kurios dabar susiduria su didžiausiais sunkumais, pasiekė labai aukštą einamosios sąskaitos deficito lygį; |
| --- | --- |

F.

kadangi reikėtų priminti tai, kad 2007 m., prasidėjus krizei, kai kurios šalys, kurios dabar susiduria su didžiausiais sunkumais, pasiekė labai aukštą einamosios sąskaitos deficito lygį;

| G. | kadangi biudžeto deficitas euro zonoje 2009 m. vidutiniškai pasiekė aukščiausią ribą – 6,3 proc., ir nuo tada pasireiškė mažėjimo tendencija, kai 2010 m. biudžeto deficitas vidutiniškai siekė 6,2 proc., 2011 m. – 4,1 proc. ir per pirmuosius du 2012 m. ketvirčius toliau mažėjo; |
| --- | --- |

G.

kadangi biudžeto deficitas euro zonoje 2009 m. vidutiniškai pasiekė aukščiausią ribą – 6,3 proc., ir nuo tada pasireiškė mažėjimo tendencija, kai 2010 m. biudžeto deficitas vidutiniškai siekė 6,2 proc., 2011 m. – 4,1 proc. ir per pirmuosius du 2012 m. ketvirčius toliau mažėjo;

| H. | kadangi patikimi įsipareigojimai imtis augimui palankių konsolidavimo priemonių yra būtina sąlyga norint tvariai spręsti daugelio valstybių narių perviršinės skolos ir deficito problemas; |
| --- | --- |

H.

kadangi patikimi įsipareigojimai imtis augimui palankių konsolidavimo priemonių yra būtina sąlyga norint tvariai spręsti daugelio valstybių narių perviršinės skolos ir deficito problemas;

| I. | kadangi krizė išryškina esminę būtinybę pradėti ar pabaigti subalansuotas, diferencijuotas ir tvarias, augimą skatinančias struktūrines reformas; |
| --- | --- |

I.

kadangi krizė išryškina esminę būtinybę pradėti ar pabaigti subalansuotas, diferencijuotas ir tvarias, augimą skatinančias struktūrines reformas;

| J. | kadangi bendroji rinka yra pagrindinis ekonomikos augimo ir užimtumo variklis Europoje ir kadangi vien tik geriau įgyvendinus Paslaugų direktyvą būtų galima pasiekti jau numatytą papildomą 1,8 proc. dydžio BVP augimą; kadangi esant dabartinei ekonomikos padėčiai ypač Sąjunga negali sau leisti nepasinaudoti tokiomis tiesioginėmis augimo galimybėmis; kadangi būtina griežtai į nacionalinę teisę perkelti, įgyvendinti, taikyti ir vykdyti bendrosios rinkos taisykles, kad būtų galima pasinaudoti dar neišnaudotų tiesioginių galimybių teikiama nauda; |
| --- | --- |

J.

kadangi bendroji rinka yra pagrindinis ekonomikos augimo ir užimtumo variklis Europoje ir kadangi vien tik geriau įgyvendinus Paslaugų direktyvą būtų galima pasiekti jau numatytą papildomą 1,8 proc. dydžio BVP augimą; kadangi esant dabartinei ekonomikos padėčiai ypač Sąjunga negali sau leisti nepasinaudoti tokiomis tiesioginėmis augimo galimybėmis; kadangi būtina griežtai į nacionalinę teisę perkelti, įgyvendinti, taikyti ir vykdyti bendrosios rinkos taisykles, kad būtų galima pasinaudoti dar neišnaudotų tiesioginių galimybių teikiama nauda;

| K. | kadangi nepakeliama skolų našta turi neigiamo poveikiai visai ekonomikai; kadangi privaloma tvirtai laikytis ir stiprinti fiskalinę drausmę bei koordinavimą, siekiant išvengti tokio lygio deficito ir skolų, koks buvo stebimas Europoje pastarąjį dešimtmetį nuo pat pradžių, nes tai turėjo pragaištingą poveikį augimui, finansiniam stabilumui ir užimtumui daugelyje valstybių narių; |
| --- | --- |

K.

kadangi nepakeliama skolų našta turi neigiamo poveikiai visai ekonomikai; kadangi privaloma tvirtai laikytis ir stiprinti fiskalinę drausmę bei koordinavimą, siekiant išvengti tokio lygio deficito ir skolų, koks buvo stebimas Europoje pastarąjį dešimtmetį nuo pat pradžių, nes tai turėjo pragaištingą poveikį augimui, finansiniam stabilumui ir užimtumui daugelyje valstybių narių;

| L. | kadangi pagal šią fiskalinės politikos griežtinimo strategiją siekiama, kad viešųjų išlaidų didėjimas neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio BVP augimo tendencijų; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal šią fiskalinės politikos griežtinimo strategiją siekiama, kad viešųjų išlaidų didėjimas neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio BVP augimo tendencijų;

| M. | kadangi būsimas Europos Sąjungos ekonomikos klestėjimas labiausiai priklauso nuo jos gebėjimo visiškai panaudoti savo darbo išteklius, taip pat įskaitant ir aktyvesnį moterų ir jaunimo dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi būsimas Europos Sąjungos ekonomikos klestėjimas labiausiai priklauso nuo jos gebėjimo visiškai panaudoti savo darbo išteklius, taip pat įskaitant ir aktyvesnį moterų ir jaunimo dalyvavimą darbo rinkoje;

| N. | kadangi laipsniškas ir sklandus fiskalinis konsolidavimas yra tinkamesnis nei greito ir staigaus valstybės finansų disbalanso mažinimo strategija, tačiau kai kurių valstybių narių ekonomikos padėties nelieka jokių kitų galimybių atkurti rinkos prieigą ir numatyti investicijų grąžą; |
| --- | --- |

N.

kadangi laipsniškas ir sklandus fiskalinis konsolidavimas yra tinkamesnis nei greito ir staigaus valstybės finansų disbalanso mažinimo strategija, tačiau kai kurių valstybių narių ekonomikos padėties nelieka jokių kitų galimybių atkurti rinkos prieigą ir numatyti investicijų grąžą;

| O. | kadangi labai įsiskolinusių neturtingų šalių duomenys ekonominėje ir pinigų sąjungoje yra labai skirtingi; |
| --- | --- |

O.

kadangi labai įsiskolinusių neturtingų šalių duomenys ekonominėje ir pinigų sąjungoje yra labai skirtingi;

| P. | kadangi keleto valstybių narių priimtos konsolidavimo priemonės pasiekė precedento neturintį mastą; |
| --- | --- |

P.

kadangi keleto valstybių narių priimtos konsolidavimo priemonės pasiekė precedento neturintį mastą;

| Q. | kadangi, nepaisant valstybių narių pastangų vykdyti reformas ir konsolidaciją, euro zonoje vyriausybės obligacijų rinkoje ir toliau susiduriama su sunkumais, kurie pasireiškia dideliais skirtumais ir palūkanų normų svyravimais; kadangi viena iš tiesioginių šių beprecedentinių skirtumų didėjimo paskatų ir priežasčių buvo finansų rinkų susirūpinimas dėl kai kurių valstybių narių viešųjų ir privačių finansų patikimumo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, nepaisant valstybių narių pastangų vykdyti reformas ir konsolidaciją, euro zonoje vyriausybės obligacijų rinkoje ir toliau susiduriama su sunkumais, kurie pasireiškia dideliais skirtumais ir palūkanų normų svyravimais; kadangi viena iš tiesioginių šių beprecedentinių skirtumų didėjimo paskatų ir priežasčių buvo finansų rinkų susirūpinimas dėl kai kurių valstybių narių viešųjų ir privačių finansų patikimumo;

| R. | kadangi konkurencingumo atotrūkis euro zonoje turi poveikio valstybių palūkanų normų skirtumams; |
| --- | --- |

R.

kadangi konkurencingumo atotrūkis euro zonoje turi poveikio valstybių palūkanų normų skirtumams;

| S. | kadangi dideles valstybių palūkanų normas tam tikrose euro zonos valstybėse narėse dalinai lemia suvokimas, kad šioms valstybėms trūksta patikimo gebėjimo vykdyti struktūrines reformas; |
| --- | --- |

S.

kadangi dideles valstybių palūkanų normas tam tikrose euro zonos valstybėse narėse dalinai lemia suvokimas, kad šioms valstybėms trūksta patikimo gebėjimo vykdyti struktūrines reformas;

| T. | kadangi euro zonai per pirmąjį euro naudojimo dešimtmetį nepavyko bendrai sumažinti valstybės palūkanų normų dydžio siekiant, kad nebūtų konkurencingumo atotrūkio, kuris, kaip ir kiti aspektai, atsispindėjo nuolatiniame dideliame einamosios sąskaitos deficite ir sparčiai didėjančiose darbo sąnaudose produkcijos vienetui kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

T.

kadangi euro zonai per pirmąjį euro naudojimo dešimtmetį nepavyko bendrai sumažinti valstybės palūkanų normų dydžio siekiant, kad nebūtų konkurencingumo atotrūkio, kuris, kaip ir kiti aspektai, atsispindėjo nuolatiniame dideliame einamosios sąskaitos deficite ir sparčiai didėjančiose darbo sąnaudose produkcijos vienetui kai kuriose valstybėse narėse;

| U. | kadangi tam tikrose valstybėse politiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais būtų paprasčiau vykdyti koregavimą, jei per pirmąjį euro naudojimo dešimtmetį koregavimui būtų išnaudotas teigiamas ekonomikos klimatas; |
| --- | --- |

U.

kadangi tam tikrose valstybėse politiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais būtų paprasčiau vykdyti koregavimą, jei per pirmąjį euro naudojimo dešimtmetį koregavimui būtų išnaudotas teigiamas ekonomikos klimatas;

| V. | kadangi privačiajam sektoriui, kas yra ypač svarbu realiosios ekonomikos finansavimui, ir toliau vangiai skolinama, o privataus kredito srautai kai kuriose valstybėse narėse yra menki, nepaisant įvairių ECB sukurtų likvidumo programų; |
| --- | --- |

V.

kadangi privačiajam sektoriui, kas yra ypač svarbu realiosios ekonomikos finansavimui, ir toliau vangiai skolinama, o privataus kredito srautai kai kuriose valstybėse narėse yra menki, nepaisant įvairių ECB sukurtų likvidumo programų;

| W. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra Europos ekonomikos variklis ir valstybės narės turėtų jas remtis sumažindamos šioms įmonėms tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

W.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra Europos ekonomikos variklis ir valstybės narės turėtų jas remtis sumažindamos šioms įmonėms tenkančią administracinę naštą;

| X. | kadangi koregavimas turi būti laikomas patikimu, jeigu padeda sugrąžinti investicijų srautus; |
| --- | --- |

X.

kadangi koregavimas turi būti laikomas patikimu, jeigu padeda sugrąžinti investicijų srautus;

| Y. | kadangi keliose valstybėse narėse mokesčių mokėtojų pajėgumas patiria itin didelį spaudimą; kadangi apskaičiuota, kad ES šešėlinė ekonomika sudaro 22,1 proc. visos ekonominės veiklos ir dėl to kiekvienais metais nesumokama apie 1 trln. EUR mokesčių; kadangi paprastos, iš anksto žinomos ir mažų mokesčių sistemos padeda geriau vykdyti mokestines prievoles; |
| --- | --- |

Y.

kadangi keliose valstybėse narėse mokesčių mokėtojų pajėgumas patiria itin didelį spaudimą; kadangi apskaičiuota, kad ES šešėlinė ekonomika sudaro 22,1 proc. visos ekonominės veiklos ir dėl to kiekvienais metais nesumokama apie 1 trln. EUR mokesčių; kadangi paprastos, iš anksto žinomos ir mažų mokesčių sistemos padeda geriau vykdyti mokestines prievoles;

| Z. | kadangi 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje siekiama nustatyti 2013 m. ekonominius prioritetus; |
| --- | --- |

Z.

kadangi 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje siekiama nustatyti 2013 m. ekonominius prioritetus;

| AA. | kadangi augimui palankų fiskalinės drausmės ramstį reikėtų plėtoti kartu su augimą skatinančiomis struktūrinėmis reformomis bei solidarumo ir demokratijos ramsčiais kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

AA.

kadangi augimui palankų fiskalinės drausmės ramstį reikėtų plėtoti kartu su augimą skatinančiomis struktūrinėmis reformomis bei solidarumo ir demokratijos ramsčiais kiekvienoje valstybėje narėje;

| AB. | kadangi bendroji rinka yra pagrindinis ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis pasitelkiant masto ekonomiją ir didesnę konkurenciją, tačiau valstybės narės pasitenkina įgyvendinamos vidaus rinkos teisės aktus, ypač Paslaugų direktyvą, |
| --- | --- |

AB.

kadangi bendroji rinka yra pagrindinis ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis pasitelkiant masto ekonomiją ir didesnę konkurenciją, tačiau valstybės narės pasitenkina įgyvendinamos vidaus rinkos teisės aktus, ypač Paslaugų direktyvą,

| AC. | kadangi kiekviena valstybė narė turi susitarti šalies viduje dėl reformų strategijos, kad gyventojai ir įvairūs ekonominės veiklos vykdytai galėtų ją suprasti ir jai pritarti, ir taip būtų išvengta susiskaldymo, pasipriešinimo ir veiksmų, grindžiamų tik trumpalaikiais savanaudiškais interesais, nes tai kelia grėsmę nustatytų tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

AC.

kadangi kiekviena valstybė narė turi susitarti šalies viduje dėl reformų strategijos, kad gyventojai ir įvairūs ekonominės veiklos vykdytai galėtų ją suprasti ir jai pritarti, ir taip būtų išvengta susiskaldymo, pasipriešinimo ir veiksmų, grindžiamų tik trumpalaikiais savanaudiškais interesais, nes tai kelia grėsmę nustatytų tikslų įgyvendinimui;

| AD. | kadangi konkurencijos politika, pagrįsta atvirų rinkų ir vienodų veiklos sąlygų visuose sektoriuose principais, yra vienas iš pamatinių neribojamo vidaus rinkos veikimo aspektų; |
| --- | --- |

AD.

kadangi konkurencijos politika, pagrįsta atvirų rinkų ir vienodų veiklos sąlygų visuose sektoriuose principais, yra vienas iš pamatinių neribojamo vidaus rinkos veikimo aspektų;

| 1. | pritaria Komisijos pateiktos 2013 m. metinės augimo apžvalgos esmei; mano, kad ji yra tinkama priemonė įgyvendinant 2012 m. Europos semestrą bendrai ir 2012 m. metinę apžvalgą konkrečiai; ypač palankiai vertina didesnį konkrečioms šalims skirtų strategijų, kurias Komisija pateikė, pirmenybę suteikdama pažangai euro zonos šalyse ir pažangai, kuri būtų veikiau išreikšta struktūrine, o ne nominalia verte, aiškumą; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pateiktos 2013 m. metinės augimo apžvalgos esmei; mano, kad ji yra tinkama priemonė įgyvendinant 2012 m. Europos semestrą bendrai ir 2012 m. metinę apžvalgą konkrečiai; ypač palankiai vertina didesnį konkrečioms šalims skirtų strategijų, kurias Komisija pateikė, pirmenybę suteikdama pažangai euro zonos šalyse ir pažangai, kuri būtų veikiau išreikšta struktūrine, o ne nominalia verte, aiškumą;

| 2. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje pripažįstama, jog, siekiant įveikti krizę, būtina užtikrinti augimą; pabrėžia, kad sprendimai, kurie konkrečiai skirti dabartinei valstybės skolos ir finansų krizei įveikti, turėtų būti priimami kartu įgyvendinant augimą skatinančias priemones siekiant padidinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir atgauti pasitikėjimą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje pripažįstama, jog, siekiant įveikti krizę, būtina užtikrinti augimą; pabrėžia, kad sprendimai, kurie konkrečiai skirti dabartinei valstybės skolos ir finansų krizei įveikti, turėtų būti priimami kartu įgyvendinant augimą skatinančias priemones siekiant padidinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir atgauti pasitikėjimą;

| 3. | pritaria Komisijos nuomonei, kad norint išeiti iš krizės reikalingas ekonomikos augimui palankus fiskalinis konsolidavimas; primena, kad pagrindinis augimo ir konsolidavimo sąsajos aspektas yra konsolidavimo sudėtis; šiuo klausimu pabrėžia, kad atitinkamas su išlaidomis ir pajamomis susijusių priemonių derinimas priklauso nuo aplinkybių, vis dėlto veikiau neproduktyvių išlaidų mažinimu, o ne pajamų didinimu grindžiamas konsolidavimas vidutinės trukmės laikotarpiu paprastai būna tvaresnis ir labiau skatina augimą, tačiau trumpuoju laikotarpiu jam labiau būdingas nuosmukis; |
| --- | --- |

3.

pritaria Komisijos nuomonei, kad norint išeiti iš krizės reikalingas ekonomikos augimui palankus fiskalinis konsolidavimas; primena, kad pagrindinis augimo ir konsolidavimo sąsajos aspektas yra konsolidavimo sudėtis; šiuo klausimu pabrėžia, kad atitinkamas su išlaidomis ir pajamomis susijusių priemonių derinimas priklauso nuo aplinkybių, vis dėlto veikiau neproduktyvių išlaidų mažinimu, o ne pajamų didinimu grindžiamas konsolidavimas vidutinės trukmės laikotarpiu paprastai būna tvaresnis ir labiau skatina augimą, tačiau trumpuoju laikotarpiu jam labiau būdingas nuosmukis;

| 4. | palankiai vertina nuostatos projektą dėl vadinamojo dviejų teisės aktų paketo, susijusio su kokybiškesne viešųjų finansų kontrole ir vertinimu ir su viešųjų investicijų ekonominės naudos vertinimu; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina nuostatos projektą dėl vadinamojo dviejų teisės aktų paketo, susijusio su kokybiškesne viešųjų finansų kontrole ir vertinimu ir su viešųjų investicijų ekonominės naudos vertinimu;

| 5. | palankiai vertina vadinamajame dviejų teisės aktų pakete numatytų nuostatų projektus, dėl kurių susitarta ir kuriais siekiama skatinti ekonominį dialogą ir bendrą nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atliekamą Semestro proceso tikrinimą; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina vadinamajame dviejų teisės aktų pakete numatytų nuostatų projektus, dėl kurių susitarta ir kuriais siekiama skatinti ekonominį dialogą ir bendrą nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atliekamą Semestro proceso tikrinimą;

| 6. | apgailestauja dėl nepakankamo ES lygmeniu patvirtintos politikos ir veiksmų įgyvendinimo valstybėse narėse, dėl kurio sutartos priemonės nėra iki galo veiksmingos; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja dėl nepakankamo ES lygmeniu patvirtintos politikos ir veiksmų įgyvendinimo valstybėse narėse, dėl kurio sutartos priemonės nėra iki galo veiksmingos;

| 7. | ragina Komisiją ir toliau neprarasti budrumo savo politikos krypčių klausimais ir koreguoti jas remiantis bendru visoje Sąjungoje įgyvendinamų politikos krypčių derinio ekonominės naudos vertinimu ir, jei būtina, jas persvarstyti bei aiškiau išdėstyti savo metinėje augimo apžvalgoje pateiktas kitiems metams skirtas savo politikos rekomendacijas; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir toliau neprarasti budrumo savo politikos krypčių klausimais ir koreguoti jas remiantis bendru visoje Sąjungoje įgyvendinamų politikos krypčių derinio ekonominės naudos vertinimu ir, jei būtina, jas persvarstyti bei aiškiau išdėstyti savo metinėje augimo apžvalgoje pateiktas kitiems metams skirtas savo politikos rekomendacijas;

| 8. | ragina valstybes nares iki Tarybos nustatytų terminų sumažinti perviršinį deficitą; primena, kad lankstumo lygis yra numatytas šešių dalių rinkinyje; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares iki Tarybos nustatytų terminų sumažinti perviršinį deficitą; primena, kad lankstumo lygis yra numatytas šešių dalių rinkinyje;

| 9. | ragina valstybes nares, siekiant skatinti veiksmingą ir tvarią fiskalinę politiką, tobulinti nacionalines fiskalines sistemas; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares, siekiant skatinti veiksmingą ir tvarią fiskalinę politiką, tobulinti nacionalines fiskalines sistemas;

| 10. | pabrėžia tai, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į savo biudžeto padėtį, turėtų vykdyti skirtingas strategijas, ir primygtinai tvirtina, jog valstybės narės turi užtikrinti, kad viešųjų išlaidų didėjimas neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio BVP augimo tendencijų; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia tai, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į savo biudžeto padėtį, turėtų vykdyti skirtingas strategijas, ir primygtinai tvirtina, jog valstybės narės turi užtikrinti, kad viešųjų išlaidų didėjimas neviršytų vidutinės trukmės laikotarpio BVP augimo tendencijų;

| 11. | palankiai vertina bendrosios rinkos vaidmens pripažinimą ir būtinybę panaikinti daugelį vis dar esamų paslaugų sektoriaus kliūčių; primena, kad dar reikia daug nuveikti siekiant sukurti tikrą bendrąją Europos rinką; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina bendrosios rinkos vaidmens pripažinimą ir būtinybę panaikinti daugelį vis dar esamų paslaugų sektoriaus kliūčių; primena, kad dar reikia daug nuveikti siekiant sukurti tikrą bendrąją Europos rinką;

| 12. | ragina Komisiją stebėti padėti valstybėse narėse, susidarusią dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip nustatyta persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją stebėti padėti valstybėse narėse, susidarusią dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip nustatyta persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte;

| 13. | ragina Komisiją ir Tarybą suderinti našių viešųjų ir privačių investicijų poreikį su fiskalinės drausmės tikslais, savo stabilumo ir konvergencijos programose atidžiai įvertinant augimą skatinančių investicijų programas, tuo pat metu visapusiškai laikantis ES teisėje nustatytų nuostatų; mano, kad augimą skatinančiu fiskaliniu konsolidavimu galima tuo pat metu pasiekti, kad viešieji finansai taptų tvarūs ir kad būtų atkurtas investuotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir Tarybą suderinti našių viešųjų ir privačių investicijų poreikį su fiskalinės drausmės tikslais, savo stabilumo ir konvergencijos programose atidžiai įvertinant augimą skatinančių investicijų programas, tuo pat metu visapusiškai laikantis ES teisėje nustatytų nuostatų; mano, kad augimą skatinančiu fiskaliniu konsolidavimu galima tuo pat metu pasiekti, kad viešieji finansai taptų tvarūs ir kad būtų atkurtas investuotojų pasitikėjimas;

| 14. | šiuo atveju laukia Komisijos ataskaitos dėl viešųjų išlaidų kokybės ir galimų veiksmų apimties persvarstymo neperžengiant ES sistemos, susijusios su investicijų programų kvalifikavimu, ribų; |
| --- | --- |

14.

šiuo atveju laukia Komisijos ataskaitos dėl viešųjų išlaidų kokybės ir galimų veiksmų apimties persvarstymo neperžengiant ES sistemos, susijusios su investicijų programų kvalifikavimu, ribų;

| 15. | ragina Komisiją kuo greičiau pradėti ieškoti būdų, kuriais siekiama užtikrinti, kad fiskalinės drausmės aspektai būtų įgyvendinami kartu pateikiant konkrečius pasiūlymus dėl augimo ir darbo vietų, skatinti tiek privačias investicijas, padedančias kurti ekonomikos augimo aspektus, solidarumą valstybių narių tarpe ir demokratinį teisėtumą bei reikalingas struktūrines reformas, o būtent – mažinti jaunimo nedarbą be kitų priemonių geriau suderinant jaunimo kvalifikacijas su darbo jėgos poreikiais, kovoti su darbo rinkos segmentacija, gerinti pensijų sistemų tvarumą, didinti mokesčių sistemų efektyvumą, stiprinti konkurenciją svarbiose paslaugų sektoriaus srityse, lengvinti galimybes gauti paskolas, mažinti biurokratiją, naikinti nereikalingus valdžios sluoksnius ir kovoti su mokesčių slėpimu; palankiai vertina tai, kad per Europos semestrą buvo padidintas demokratinis teisėtumas; primena, kad per Europos semestrą būtina toliau stiprinti demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją kuo greičiau pradėti ieškoti būdų, kuriais siekiama užtikrinti, kad fiskalinės drausmės aspektai būtų įgyvendinami kartu pateikiant konkrečius pasiūlymus dėl augimo ir darbo vietų, skatinti tiek privačias investicijas, padedančias kurti ekonomikos augimo aspektus, solidarumą valstybių narių tarpe ir demokratinį teisėtumą bei reikalingas struktūrines reformas, o būtent – mažinti jaunimo nedarbą be kitų priemonių geriau suderinant jaunimo kvalifikacijas su darbo jėgos poreikiais, kovoti su darbo rinkos segmentacija, gerinti pensijų sistemų tvarumą, didinti mokesčių sistemų efektyvumą, stiprinti konkurenciją svarbiose paslaugų sektoriaus srityse, lengvinti galimybes gauti paskolas, mažinti biurokratiją, naikinti nereikalingus valdžios sluoksnius ir kovoti su mokesčių slėpimu; palankiai vertina tai, kad per Europos semestrą buvo padidintas demokratinis teisėtumas; primena, kad per Europos semestrą būtina toliau stiprinti demokratinį teisėtumą;

| 16. | ragina Komisiją ir Tarybą dirbti nuolat gerinant ir tikslinant konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų kokybę, nacionalinį specifiškumą ir tinkamumą; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ir Tarybą dirbti nuolat gerinant ir tikslinant konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų kokybę, nacionalinį specifiškumą ir tinkamumą;

| 17. | pakartoja, kad, siekiant išsaugoti metinės augimo apžvalgos ir viso Europos semestro proceso patikimumą, Taryba privalo pagrįsti priežastis, jei nuspręstų nesilaikyti metine augimo apžvalga pagrįstų Komisijos rekomendacijų; teigiamai vertina principą „vykdyk arba pasiaiškink“, kuris numatytas šešių dokumentų rinkinyje dėl konkrečių rekomendacijų kiekvienai valstybei, pagal kurį Taryba yra atskaitinga už bet kokius Komisijos pasiūlymų pakeitimus, ir mano, kad šį principą reikėtų įtvirtinti praktiškai; |
| --- | --- |

17.

pakartoja, kad, siekiant išsaugoti metinės augimo apžvalgos ir viso Europos semestro proceso patikimumą, Taryba privalo pagrįsti priežastis, jei nuspręstų nesilaikyti metine augimo apžvalga pagrįstų Komisijos rekomendacijų; teigiamai vertina principą „vykdyk arba pasiaiškink“, kuris numatytas šešių dokumentų rinkinyje dėl konkrečių rekomendacijų kiekvienai valstybei, pagal kurį Taryba yra atskaitinga už bet kokius Komisijos pasiūlymų pakeitimus, ir mano, kad šį principą reikėtų įtvirtinti praktiškai;

| 18. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad būtų padidintos ir supaprastintos investicijos į mokslinius tyrimus, plėtrą bei inovacijas, o viešasis bei privatus sektoriai rezultatus greitai paverstų konkurenciniais pranašumais ir būtų padidintas produktyvumas; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad būtų padidintos ir supaprastintos investicijos į mokslinius tyrimus, plėtrą bei inovacijas, o viešasis bei privatus sektoriai rezultatus greitai paverstų konkurenciniais pranašumais ir būtų padidintas produktyvumas;

| 19. | ragina Komisiją ir Tarybą dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti priklausomybę nuo energijos ir žaliavų importo siekiant sukurti aplinkos, ekonomikos ir socialiniu požiūriu tvaresnę Europą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir Tarybą dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti priklausomybę nuo energijos ir žaliavų importo siekiant sukurti aplinkos, ekonomikos ir socialiniu požiūriu tvaresnę Europą;

| 20. | ragina valstybes nares kuo skubiau susitarti dėl daugiametės finansinės programos (DFP) ir užtikrinti, kad būtų sustiprintas jos, kaip labai reikalingų ilgalaikių investicijų į tvarius augimą skatinančius sektorius ir veiklą, kuriuose gausu darbo vietų, šaltinio, vaidmuo; pabrėžia ES biudžeto struktūros svarbą, kuriuo reikėtų skatinti investicijas į pridedamąją vertę kuriančias sritis; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares kuo skubiau susitarti dėl daugiametės finansinės programos (DFP) ir užtikrinti, kad būtų sustiprintas jos, kaip labai reikalingų ilgalaikių investicijų į tvarius augimą skatinančius sektorius ir veiklą, kuriuose gausu darbo vietų, šaltinio, vaidmuo; pabrėžia ES biudžeto struktūros svarbą, kuriuo reikėtų skatinti investicijas į pridedamąją vertę kuriančias sritis;

| 21. | ragina Komisiją pasiūlyti visapusį augimui skatinti skirtą požiūrį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, kuris turėtų apimti vidaus rinkos kūrimo užbaigimą, konkurencijos didinimą, tikrą Europos pramonės politiką, tvirtą ir tinkamai nukreiptą sanglaudos politiką ir užtikrinimą, kad, plėtodama savo išorės prekybos santykius, Europa pasinaudotų visa savo galia ir įtaka; ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti augimo šaltiniais, kylančiais iš tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo bei prekybos su trečiosiomis šalimis, o būtent – gilinti ir plėsti transatlantinius ekonominius santykius; ši darbotvarkė turėtų apimti transatlantinės rinkos atnaujinimo ir atvėrimo atitinkamus tikslus, siekiant stiprinti tarptautinės ekonominės tvarkos pagrindines taisykles ir išplėsti taisyklėmis pagrįstą daugiašalę sistemą, kad būtų įtraukti nauji nariai ir naujos ekonomikos galimybių sritys; taip pat ragina Komisiją greičiau priimti laisvosios prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją pasiūlyti visapusį augimui skatinti skirtą požiūrį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, kuris turėtų apimti vidaus rinkos kūrimo užbaigimą, konkurencijos didinimą, tikrą Europos pramonės politiką, tvirtą ir tinkamai nukreiptą sanglaudos politiką ir užtikrinimą, kad, plėtodama savo išorės prekybos santykius, Europa pasinaudotų visa savo galia ir įtaka; ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti augimo šaltiniais, kylančiais iš tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo bei prekybos su trečiosiomis šalimis, o būtent – gilinti ir plėsti transatlantinius ekonominius santykius; ši darbotvarkė turėtų apimti transatlantinės rinkos atnaujinimo ir atvėrimo atitinkamus tikslus, siekiant stiprinti tarptautinės ekonominės tvarkos pagrindines taisykles ir išplėsti taisyklėmis pagrįstą daugiašalę sistemą, kad būtų įtraukti nauji nariai ir naujos ekonomikos galimybių sritys; taip pat ragina Komisiją greičiau priimti laisvosios prekybos susitarimus;

| 22. | palankiai vertina bendrosios rinkos vaidmens pripažinimą ir būtinybę panaikinti daugelį vis dar esamų paslaugų sektoriaus kliūčių; primena, kad dar reikia daug nuveikti siekiant sukurti tikrą bendrąją Europos rinką; ragina Komisiją paspartinti vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti vidaus rinkos teisės aktus, ypač Paslaugų direktyvą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina bendrosios rinkos vaidmens pripažinimą ir būtinybę panaikinti daugelį vis dar esamų paslaugų sektoriaus kliūčių; primena, kad dar reikia daug nuveikti siekiant sukurti tikrą bendrąją Europos rinką; ragina Komisiją paspartinti vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti vidaus rinkos teisės aktus, ypač Paslaugų direktyvą;

| 23. | palankiai vertina pirmąją 2013 m. bendrosios rinkos integracijos padėties ataskaitą, kuri pridėta prie metinės augimo apžvalgos ir ją papildo; pabrėžia, kad bendrajai rinkai tenka pagrindinis vaidmuo atstatant Sąjungos konkurencingumą ir tokiu būdu darant įtaką augimui ir darbo vietoms; ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai išspręsti susijusių trūkumų konkrečių šalių rekomendacijose klausimą ir stiprinti nuolatinį bei reguliarų bendrosios rinkos nuostatų, kuriomis siekiama padidėjusio ekonomikos augimo, įgyvendinimą ir taikymą; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina pirmąją 2013 m. bendrosios rinkos integracijos padėties ataskaitą, kuri pridėta prie metinės augimo apžvalgos ir ją papildo; pabrėžia, kad bendrajai rinkai tenka pagrindinis vaidmuo atstatant Sąjungos konkurencingumą ir tokiu būdu darant įtaką augimui ir darbo vietoms; ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai išspręsti susijusių trūkumų konkrečių šalių rekomendacijose klausimą ir stiprinti nuolatinį bei reguliarų bendrosios rinkos nuostatų, kuriomis siekiama padidėjusio ekonomikos augimo, įgyvendinimą ir taikymą;

| 24. | yra susirūpinęs dėl to, kad daugelis valstybių narių produktyvumo požiūriu atsilieka; tvirtai tiki, kad struktūrinės reformos padėtų išspręsti šią problemą; prašo Komisijos rengiant kitą metinę augimo apžvalgą pateikti kapitalo ir išteklių produktyvumo pokyčių tendencijas; |
| --- | --- |

24.

yra susirūpinęs dėl to, kad daugelis valstybių narių produktyvumo požiūriu atsilieka; tvirtai tiki, kad struktūrinės reformos padėtų išspręsti šią problemą; prašo Komisijos rengiant kitą metinę augimo apžvalgą pateikti kapitalo ir išteklių produktyvumo pokyčių tendencijas;

| 25. | pabrėžia, kad ES konkurencijos politikos, grindžiamos atvirų rinkų principais, tvirtas įgyvendinimas ir vienodos veiklos sąlygos visuose sektoriuose – tai kertinis sėkmingos vidaus rinkos akmuo ir išankstinė tvarių ir žiniomis grįstų darbo vietų kūrimo sąlyga; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad ES konkurencijos politikos, grindžiamos atvirų rinkų principais, tvirtas įgyvendinimas ir vienodos veiklos sąlygos visuose sektoriuose – tai kertinis sėkmingos vidaus rinkos akmuo ir išankstinė tvarių ir žiniomis grįstų darbo vietų kūrimo sąlyga;

| 26. | pabrėžia, kad ryžtingos valstybių narių pastangos tinkamu tempu išlaikyti viešuosius finansus yra reikalingos, tačiau gali būti sėkmingos tik tuo atveju, jeigu pernelyg didelis makroekonominis disbalansas bus sumažintas; pažymi, kad šie tikslai gali būti įgyvendinti tik vienu metu skatinant augimą visoje euro zonoje; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad ryžtingos valstybių narių pastangos tinkamu tempu išlaikyti viešuosius finansus yra reikalingos, tačiau gali būti sėkmingos tik tuo atveju, jeigu pernelyg didelis makroekonominis disbalansas bus sumažintas; pažymi, kad šie tikslai gali būti įgyvendinti tik vienu metu skatinant augimą visoje euro zonoje;

| 27. | atkreipia dėmesį į naujo rodiklio įtraukimą į makroekonominio disbalanso rezultatų suvestinę, susijusią su finansų sektoriumi; apgailestauja, kad Komisija nesilaiko procedūros, numatytos Reglamente (ES) Nr. 1176/2011, pagal kurį: „rengdama rezultatų suvestinę ir valstybėms narėms skirtų makroekonominių ir makrofinansinių rodiklių rinkinį, Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir Taryba“ ir konkrečiau, pagal kurį „Komisija kompetentingiems Europos Parlamento ir Tarybos komitetams turėtų pateikti pasiūlymų dėl pastabų dėl planų nustatyti ir koreguoti rodiklius ir ribas“; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į naujo rodiklio įtraukimą į makroekonominio disbalanso rezultatų suvestinę, susijusią su finansų sektoriumi; apgailestauja, kad Komisija nesilaiko procedūros, numatytos Reglamente (ES) Nr. 1176/2011, pagal kurį: „rengdama rezultatų suvestinę ir valstybėms narėms skirtų makroekonominių ir makrofinansinių rodiklių rinkinį, Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir Taryba“ ir konkrečiau, pagal kurį „Komisija kompetentingiems Europos Parlamento ir Tarybos komitetams turėtų pateikti pasiūlymų dėl pastabų dėl planų nustatyti ir koreguoti rodiklius ir ribas“;

| 28. | primena Komisijai, kad norint sukurti tarpinstitucinį pasitikėjimą ir vykdyti aukštos kokybės ekonominį dialogą yra labai svarbu ateityje tiksliau laikytis procedūros, numatytos Reglamente (ES) Nr. 1176/2011; |
| --- | --- |

28.

primena Komisijai, kad norint sukurti tarpinstitucinį pasitikėjimą ir vykdyti aukštos kokybės ekonominį dialogą yra labai svarbu ateityje tiksliau laikytis procedūros, numatytos Reglamente (ES) Nr. 1176/2011;

| 29. | ragina Komisiją ir Tarybą skubiai imtis kruopščių veiksmų, siekiant tikrai įgyvendinti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, dėl kurio susitarta 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime, ir užtikrinti jo veiksmingumą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ir Tarybą skubiai imtis kruopščių veiksmų, siekiant tikrai įgyvendinti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, dėl kurio susitarta 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime, ir užtikrinti jo veiksmingumą;

| 30. | ragina skubiai patvirtinti vadinamąjį dviejų dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

30.

ragina skubiai patvirtinti vadinamąjį dviejų dokumentų rinkinį;

| 31. | atkreipia dėmesį į Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo (Fiskalinis susitarimas) įsigaliojimo; mano, kad Fiskalinis susitarimas kaip galima greičiau turėtų būti perkeltas į antrinę Sąjungos teisę, pasiremiant patirties įgyvendinant fiskalinį susitarimą vertinimu ir laikantis ES sutarties ir SESV; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo (Fiskalinis susitarimas) įsigaliojimo; mano, kad Fiskalinis susitarimas kaip galima greičiau turėtų būti perkeltas į antrinę Sąjungos teisę, pasiremiant patirties įgyvendinant fiskalinį susitarimą vertinimu ir laikantis ES sutarties ir SESV;

| 32. | palankiai vertina Komisijos veiksmų planą sustiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu ir 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos priimtas rekomendacijas dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų, ir rekomendacijas dėl agresyvaus mokesčių planavimo; remia aktyvią Komisijos ir ypač Komisijos nario, atsakingo už mokesčius, muitus, kovą su sukčiavimu, auditą ir statistinius duomenis; ragina valstybes nares veikti pagal Komisijos rekomendacijas, imtis skubių ir koordinuotų veiksmų prieš mokesčių rojus bei prieš agresyvų mokesčių planavimą ir tokiu būdu užtikrinti tinkamesnį fiskalinių paskatų paskirstymą ir valstybių narių pajamų didinimą; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Komisijos veiksmų planą sustiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu ir 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos priimtas rekomendacijas dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų, ir rekomendacijas dėl agresyvaus mokesčių planavimo; remia aktyvią Komisijos ir ypač Komisijos nario, atsakingo už mokesčius, muitus, kovą su sukčiavimu, auditą ir statistinius duomenis; ragina valstybes nares veikti pagal Komisijos rekomendacijas, imtis skubių ir koordinuotų veiksmų prieš mokesčių rojus bei prieš agresyvų mokesčių planavimą ir tokiu būdu užtikrinti tinkamesnį fiskalinių paskatų paskirstymą ir valstybių narių pajamų didinimą;

| 33. | teigiamai vertina tai, kad galiausiai visos valstybės narės pripažįsta, jog svarbu imtis veiksmingų kovos su mokesčių slėpimu bei mokestiniu sukčiavimu priemonių taip pat ir biudžetinių suvaržymų ir ekonomikos krizės metu, kaip nustatyta 2012 m. lapkričio 13 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadose; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina tai, kad galiausiai visos valstybės narės pripažįsta, jog svarbu imtis veiksmingų kovos su mokesčių slėpimu bei mokestiniu sukčiavimu priemonių taip pat ir biudžetinių suvaržymų ir ekonomikos krizės metu, kaip nustatyta 2012 m. lapkričio 13 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadose;

| 34. | primena, kad valstybių narių fiskalinių sistemų bendrų teisės aktų paskirtis yra užtikrinti, kad valstybės narės ir toliau įsipareigotų laikytis bendrai sutartų taisyklių, ir nespecifikuoti valstybės narės politikos pasirinkimų; |
| --- | --- |

34.

primena, kad valstybių narių fiskalinių sistemų bendrų teisės aktų paskirtis yra užtikrinti, kad valstybės narės ir toliau įsipareigotų laikytis bendrai sutartų taisyklių, ir nespecifikuoti valstybės narės politikos pasirinkimų;

| 35. | ragina Komisiją kompetentingiems Parlamento komitetams kiekvienų metų lapkričio pradžioje, pradedant nuo 2013 m. lapkričio 4–5 d. pristatyti Metinę augimo apžvalgą, siekiant suteikti Parlamentui pakankamai laiko savo nuomonei pateikti vėlesnių Europos semestrų metu; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją kompetentingiems Parlamento komitetams kiekvienų metų lapkričio pradžioje, pradedant nuo 2013 m. lapkričio 4–5 d. pristatyti Metinę augimo apžvalgą, siekiant suteikti Parlamentui pakankamai laiko savo nuomonei pateikti vėlesnių Europos semestrų metu;

| 36. | apgailestauja, kad Komisija savo komunikate dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2012)0750) tinkamai neatsižvelgė į ES biudžeto vaidmenį Europos semestro procese; visų pirma apgailestauja dėl to, kad Europos Komisija, siūlydama pagrindinius prioritetus, nepateikė faktinių ir konkrečių duomenų apie tai, kaip įgyvendinant vietos, regionų ir nacionalinės politikos kryptis ir investicijas, kurių imtasi siekiant įgyvendinti šiuos prioritetus, ES biudžetas iš tikrųjų galėtų atlikti pradedamąją, skatinamąją, sąveikos ir papildomąją funkcijas; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja, kad Komisija savo komunikate dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2012)0750) tinkamai neatsižvelgė į ES biudžeto vaidmenį Europos semestro procese; visų pirma apgailestauja dėl to, kad Europos Komisija, siūlydama pagrindinius prioritetus, nepateikė faktinių ir konkrečių duomenų apie tai, kaip įgyvendinant vietos, regionų ir nacionalinės politikos kryptis ir investicijas, kurių imtasi siekiant įgyvendinti šiuos prioritetus, ES biudžetas iš tikrųjų galėtų atlikti pradedamąją, skatinamąją, sąveikos ir papildomąją funkcijas;

| 37. | yra įsitikinęs, kad finansavimas ES lygmeniu gali padėti visoms valstybėms narėms sutaupyti biudžeto lėšų ir kad šis aspektas turėtų būti pabrėžtas; mano, kad ES biudžetas yra itin svarbus visoje Sąjungoje skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą bei sėkmingai mažinant makroekonominį disbalansą, taip pat iš esmės siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; vis tiek apgailestauja, kad Komisija savo komunikate dėl metinės augimo apžvalgos nesprendžia šio klausimo; |
| --- | --- |

37.

yra įsitikinęs, kad finansavimas ES lygmeniu gali padėti visoms valstybėms narėms sutaupyti biudžeto lėšų ir kad šis aspektas turėtų būti pabrėžtas; mano, kad ES biudžetas yra itin svarbus visoje Sąjungoje skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą bei sėkmingai mažinant makroekonominį disbalansą, taip pat iš esmės siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; vis tiek apgailestauja, kad Komisija savo komunikate dėl metinės augimo apžvalgos nesprendžia šio klausimo;

| 38. | pritaria Komisijos vertinimui, kad dėl viešųjų ir privačiųjų subjektų sukauptos skolos lygių valstybėse narėse ribojamos galimybės imtis naujos veiklos ir investicijų; nepaisydamas to, ragina valstybes nares, konsoliduojant savo finansus, nacionalinių BNP įnašų į ES biudžetą nelaikyti koreguojamu kintamuoju, taip pat nesiekti dirbtinai sumažinti išlaidų, kuriomis skatinamas ES biudžeto augimas, nes tai prieštarautų jų aukščiausiuoju lygmeniu prisiimtiems politiniams įsipareigojimams; vis dėlto visiškai suvokia ekonominę įtampą, kuri kyla dėl būtinybės trumpuoju laikotarpiu konsoliduoti viešuosius finansus ir dėl bet kokio galimo kai kurių valstybių narių BNP grindžiamų įnašų didinimo, susijusio su didesniu ES biudžete numatytu mokėjimų lygiu; todėl dar kartą griežtai ragina atlikti ES biudžeto finansavimo tvarkos, dėl kurios bus susitarta derybose dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos, reformą iki 2020 m. iki 40 proc. sumažinant BNP grindžiamų valstybių narių įnašų į ES biudžetą dalį ir taip joms padedant konsoliduoti finansus (1); |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos vertinimui, kad dėl viešųjų ir privačiųjų subjektų sukauptos skolos lygių valstybėse narėse ribojamos galimybės imtis naujos veiklos ir investicijų; nepaisydamas to, ragina valstybes nares, konsoliduojant savo finansus, nacionalinių BNP įnašų į ES biudžetą nelaikyti koreguojamu kintamuoju, taip pat nesiekti dirbtinai sumažinti išlaidų, kuriomis skatinamas ES biudžeto augimas, nes tai prieštarautų jų aukščiausiuoju lygmeniu prisiimtiems politiniams įsipareigojimams; vis dėlto visiškai suvokia ekonominę įtampą, kuri kyla dėl būtinybės trumpuoju laikotarpiu konsoliduoti viešuosius finansus ir dėl bet kokio galimo kai kurių valstybių narių BNP grindžiamų įnašų didinimo, susijusio su didesniu ES biudžete numatytu mokėjimų lygiu; todėl dar kartą griežtai ragina atlikti ES biudžeto finansavimo tvarkos, dėl kurios bus susitarta derybose dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos, reformą iki 2020 m. iki 40 proc. sumažinant BNP grindžiamų valstybių narių įnašų į ES biudžetą dalį ir taip joms padedant konsoliduoti finansus (1);

| 39. | primena, kad ES biudžetas pirmiausia yra investicinis biudžetas, kurio 94 proc. visų lėšų vėl investuojama valstybėse narėse; |
| --- | --- |

39.

primena, kad ES biudžetas pirmiausia yra investicinis biudžetas, kurio 94 proc. visų lėšų vėl investuojama valstybėse narėse;

| 40. | prašo Komisijos pateikti atnaujintą informaciją apie dabartines valstybių narių pastangas perprogramuoti ES struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas ir sparčiau jomis naudotis, kad būtų remiamas ekonomikos augimas ir socialinė sanglauda, visų pirma MVĮ, ir kovojama su jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos pateikti atnaujintą informaciją apie dabartines valstybių narių pastangas perprogramuoti ES struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas ir sparčiau jomis naudotis, kad būtų remiamas ekonomikos augimas ir socialinė sanglauda, visų pirma MVĮ, ir kovojama su jaunimo nedarbu;

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0245.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/55

---

P7_TA(2013)0053

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (2012/2257(INI))

(2016/C 024/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 151 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 151 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV 145, 148, 152 straipsnius ir 153 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 145, 148, 152 straipsnius ir 153 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2012)0750) ir į prie jos pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2012)0750) ir į prie jos pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą dėl 2012 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2011)0815) ir į prie jos pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą dėl 2012 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2011)0815) ir į prie jos pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 26 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2012 m. prioritetų įgyvendinimas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 26 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2012 m. prioritetų įgyvendinimas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Strategijos „Europa 2020“ integruotų gairių II dalis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Strategijos „Europa 2020“ integruotų gairių II dalis (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai (Nr. O-000120/2012) ir į susijusią 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai (Nr. O-000120/2012) ir į susijusią 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682) (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkės (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (9),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyvos“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyvos“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai (Nr. B7-0113/2012) ir susijusią 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių iniciatyvos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai (Nr. B7-0113/2012) ir susijusią 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių iniciatyvos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Judus jaunimas – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“ (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Judus jaunimas – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“ (COM(2010)0477),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl judus jaunimo: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl judus jaunimo: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (13),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (15),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas sutartis (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas sutartis (16),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei į Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei į Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7-0024/2013),

| A. | kadangi krizės sukelti socialiniai ir užimtumo padariniai yra labai dideli ir dar labiau pasunkėjo dėl šiuo metu tam tikrose valstybėse vykdomo fiskalinio konsolidavimo, reaguojant į valstybės skolos krizę bei suvaržytą euro zonos pinigų politiką, įtakos, šis konsolidavimas neatitinka kituose pagrindiniuose ekonomikos regionuose įgyvendinamų priemonių ir negali užtikrinti veiksmingo atsako į valstybių skolos krizę ir skatinti augimo; kadangi krizė daro neigiamą poveikį socialinių investicijų Europoje apimčiai ir kokybei; kadangi euro zona patiria nuosmukį ir šiuo metu ES yra vienintelis didelis pasaulio regionas, kuriame nedarbo lygis vis dar didėja; |
| --- | --- |

A.

kadangi krizės sukelti socialiniai ir užimtumo padariniai yra labai dideli ir dar labiau pasunkėjo dėl šiuo metu tam tikrose valstybėse vykdomo fiskalinio konsolidavimo, reaguojant į valstybės skolos krizę bei suvaržytą euro zonos pinigų politiką, įtakos, šis konsolidavimas neatitinka kituose pagrindiniuose ekonomikos regionuose įgyvendinamų priemonių ir negali užtikrinti veiksmingo atsako į valstybių skolos krizę ir skatinti augimo; kadangi krizė daro neigiamą poveikį socialinių investicijų Europoje apimčiai ir kokybei; kadangi euro zona patiria nuosmukį ir šiuo metu ES yra vienintelis didelis pasaulio regionas, kuriame nedarbo lygis vis dar didėja;

| B. | kadangi 2012 m. užimtumo padėtis pablogėjo ir 2013 m. perspektyvos yra pesimistinės; kadangi daugelyje valstybių narių ir toliau didėja darbo rinkos susiskaidymas, ilgalaikis nedarbas siekia nerimą keliantį lygį, dirbančiųjų skurdas vis dar yra didelė problema, vidutinės namų ūkio pajamos mažėja, o iš rodiklių matyti aukštesnio lygio ir gilesnių formų skurdo ir socialinės atskirties tendenciją, kai daugelyje valstybių narių didėja dirbančiųjų skurdas ir socialinė poliarizacija; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2012 m. užimtumo padėtis pablogėjo ir 2013 m. perspektyvos yra pesimistinės; kadangi daugelyje valstybių narių ir toliau didėja darbo rinkos susiskaidymas, ilgalaikis nedarbas siekia nerimą keliantį lygį, dirbančiųjų skurdas vis dar yra didelė problema, vidutinės namų ūkio pajamos mažėja, o iš rodiklių matyti aukštesnio lygio ir gilesnių formų skurdo ir socialinės atskirties tendenciją, kai daugelyje valstybių narių didėja dirbančiųjų skurdas ir socialinė poliarizacija;

| C. | kadangi nuo 2008 m. labai išaugo nedarbo lygis ir dabar ES yra 25 mln. bedarbių, o tai atitinka 10,5 proc. darbingo amžiaus gyventojų; kadangi vien per pastaruosius dvylika mėnesių bedarbių skaičius išaugo dviem milijonais; kadangi nedarbo augimas žymesnis tose šalyse, kurios imasi griežtesnio fiskalinio konsolidavimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2008 m. labai išaugo nedarbo lygis ir dabar ES yra 25 mln. bedarbių, o tai atitinka 10,5 proc. darbingo amžiaus gyventojų; kadangi vien per pastaruosius dvylika mėnesių bedarbių skaičius išaugo dviem milijonais; kadangi nedarbo augimas žymesnis tose šalyse, kurios imasi griežtesnio fiskalinio konsolidavimo;

| D. | kadangi jaunimo, nepaisant jo išsilavinimo lygio, padėtis darbo rinkoje itin sunki, nes dažnai jis tenkinasi nesaugiomis darbo sutartimis ir nemokama praktika; kadangi sudėtinga jaunimo padėtis iš dalies susidaro dėl įgytų įgūdžių ir darbo rinkos poreikių nesutapimo, riboto geografinio judumo, mokyklos nebaigimo neįgijus kvalifikacijos, tinkamų įgūdžių ir darbo patirties stokos, nesaugių darbo sąlygų, ribotų mokymosi galimybių ir neveiksmingai veikiančios darbo rinkos politikos; |
| --- | --- |

D.

kadangi jaunimo, nepaisant jo išsilavinimo lygio, padėtis darbo rinkoje itin sunki, nes dažnai jis tenkinasi nesaugiomis darbo sutartimis ir nemokama praktika; kadangi sudėtinga jaunimo padėtis iš dalies susidaro dėl įgytų įgūdžių ir darbo rinkos poreikių nesutapimo, riboto geografinio judumo, mokyklos nebaigimo neįgijus kvalifikacijos, tinkamų įgūdžių ir darbo patirties stokos, nesaugių darbo sąlygų, ribotų mokymosi galimybių ir neveiksmingai veikiančios darbo rinkos politikos;

| E. | kadangi visoje ES daugiau kaip vienas iš penkių jaunuolių neturi darbo (22,8 proc.), o kai kuriose valstybėse narėse jaunimo nedarbo lygis viršija 50 proc.; kadangi daugiau kaip 7 mln. jaunesnių nei 25 metų amžiaus Europos gyventojų nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET); kadangi šie skaičiai toliau didėja ir atsiranda prarastosios kartos pavojus; kadangi neveikimas, susijęs su profesinio mokymo programomis (NEET), visoje ES kainuoja 153 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

E.

kadangi visoje ES daugiau kaip vienas iš penkių jaunuolių neturi darbo (22,8 proc.), o kai kuriose valstybėse narėse jaunimo nedarbo lygis viršija 50 proc.; kadangi daugiau kaip 7 mln. jaunesnių nei 25 metų amžiaus Europos gyventojų nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET); kadangi šie skaičiai toliau didėja ir atsiranda prarastosios kartos pavojus; kadangi neveikimas, susijęs su profesinio mokymo programomis (NEET), visoje ES kainuoja 153 mlrd. EUR;

| F. | kadangi po 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Komisija paragino valstybes nares plėtoti ir įgyvendinti visapusiškas jaunimo užimtumo, švietimo ir įgūdžių iniciatyvas įgyvendinant „Jaunimo galimybių iniciatyvą“ ir įtraukti jaunimo darbo vietų kūrimo planus į nacionalines reformų programas, bet daugelyje valstybių narių šios iniciatyvos dar turi būti parengtos; |
| --- | --- |

F.

kadangi po 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Komisija paragino valstybes nares plėtoti ir įgyvendinti visapusiškas jaunimo užimtumo, švietimo ir įgūdžių iniciatyvas įgyvendinant „Jaunimo galimybių iniciatyvą“ ir įtraukti jaunimo darbo vietų kūrimo planus į nacionalines reformų programas, bet daugelyje valstybių narių šios iniciatyvos dar turi būti parengtos;

| G. | kadangi tarp tų, kuriuos krizė paveikė skaudžiausiai, yra ir prie pensinio amžiaus artėjantys žmonės, ilgalaikiai bedarbiai, darbuotojai iš trečiųjų šalių ir žemos kvalifikacijos darbuotojai; |
| --- | --- |

G.

kadangi tarp tų, kuriuos krizė paveikė skaudžiausiai, yra ir prie pensinio amžiaus artėjantys žmonės, ilgalaikiai bedarbiai, darbuotojai iš trečiųjų šalių ir žemos kvalifikacijos darbuotojai;

| H. | kadangi reikėtų įvykdyti būtinas reformas, siekiant užtikrinti pensijų sistemų tvarumą; kadangi dėl to dar yra galimybių didinti faktinį pensinį amžių nepadidinus privalomojo pensinio amžiaus, sumažinant ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių, pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria suteikiamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams mokytis visą gyvenimą, ir mokesčių politiką, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių senėjimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi reikėtų įvykdyti būtinas reformas, siekiant užtikrinti pensijų sistemų tvarumą; kadangi dėl to dar yra galimybių didinti faktinį pensinį amžių nepadidinus privalomojo pensinio amžiaus, sumažinant ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių, pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria suteikiamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams mokytis visą gyvenimą, ir mokesčių politiką, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių senėjimas;

| I. | kadangi 2012 m. antrąjį ketvirtį ilgalaikis nedarbas pasiekė nerimą keliantį lygį – iš skaičių matyti, kad 11,1 mln. bedarbių Europos gyventojų neranda darbo ilgiau kaip 12 mėnesių, ir tai yra 4,6 proc. aktyvių gyventojų; kadangi daugumoje valstybių narių, ypač tose, kuriose imtasi griežtų fiskalinio konsolidavimo priemonių, sumažėjo galimybės bedarbiams susirasti darbą; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2012 m. antrąjį ketvirtį ilgalaikis nedarbas pasiekė nerimą keliantį lygį – iš skaičių matyti, kad 11,1 mln. bedarbių Europos gyventojų neranda darbo ilgiau kaip 12 mėnesių, ir tai yra 4,6 proc. aktyvių gyventojų; kadangi daugumoje valstybių narių, ypač tose, kuriose imtasi griežtų fiskalinio konsolidavimo priemonių, sumažėjo galimybės bedarbiams susirasti darbą;

| J. | kadangi 27 ES valstybėse narėse apie 120 mln. žmonių gresia socialinė atskirtis, nes jiems kyla didesnė skurdo rizika, jie patiria materialinį nepriteklių arba gyvena namų ūkiuose, kuriuose labai mažai dirbančių asmenų; |
| --- | --- |

J.

kadangi 27 ES valstybėse narėse apie 120 mln. žmonių gresia socialinė atskirtis, nes jiems kyla didesnė skurdo rizika, jie patiria materialinį nepriteklių arba gyvena namų ūkiuose, kuriuose labai mažai dirbančių asmenų;

| K. | kadangi išlaidos socialinei apsaugai sumažėjo beveik visose valstybėse narėse ir kadangi Socialinės apsaugos komitetas (SAK) įspėja apie dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių poveikio didėjantį skurdžias pajamas turinčių žmonių, skurstančių vaikų, didelį materialinį nepriteklių ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

K.

kadangi išlaidos socialinei apsaugai sumažėjo beveik visose valstybėse narėse ir kadangi Socialinės apsaugos komitetas (SAK) įspėja apie dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių poveikio didėjantį skurdžias pajamas turinčių žmonių, skurstančių vaikų, didelį materialinį nepriteklių ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų skaičių;

| L. | kadangi siekiant ilgalaikio ekonomikos atgaivinimo, fiskalinio konsolidavimo ir gerovės valstybės bei viešųjų finansų tvarumo būtinas ekonomikos augimas ir aukštas užimtumo lygis; |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant ilgalaikio ekonomikos atgaivinimo, fiskalinio konsolidavimo ir gerovės valstybės bei viešųjų finansų tvarumo būtinas ekonomikos augimas ir aukštas užimtumo lygis;

| M. | kadangi tikslinės socialinės investicijos turėtų būti pagrindinis valstybių narių atsakas į krizę, nes šios investicijos itin svarbios siekiant strategijoje „Europa 2020“ iškeltų užimtumo, socialinių ir švietimo srities tikslų; |
| --- | --- |

M.

kadangi tikslinės socialinės investicijos turėtų būti pagrindinis valstybių narių atsakas į krizę, nes šios investicijos itin svarbios siekiant strategijoje „Europa 2020“ iškeltų užimtumo, socialinių ir švietimo srities tikslų;

| N. | kadangi 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad „ekonomika vėl ims augti ir bus kuriamos darbo vietos tik tokiu atveju, jei laikysimės nuoseklaus ir visapusiško požiūrio, jungiančio pažangų fiskalinį konsolidavimą, padedantį išsaugoti investicijas į būsimą ekonomikos augimą, patikimą makroekonominę politiką ir veiksmingą užimtumo strategiją, kuria padedama išsaugoti socialinę sanglaudą“; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad „ekonomika vėl ims augti ir bus kuriamos darbo vietos tik tokiu atveju, jei laikysimės nuoseklaus ir visapusiško požiūrio, jungiančio pažangų fiskalinį konsolidavimą, padedantį išsaugoti investicijas į būsimą ekonomikos augimą, patikimą makroekonominę politiką ir veiksmingą užimtumo strategiją, kuria padedama išsaugoti socialinę sanglaudą“;

| O. | kadangi dėl aukšto skolos lygio ir ilgalaikių viešųjų finansų problemų fiskalinis konsolidavimas privalo būti tęsiamas, tačiau būtina tinkamai atsižvelgti į tai, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti vidutinės trukmės ar ilgalaikiu tikslu; kadangi fiskalinis konsolidavimas gali turėti trumpalaikį neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir užimtumui, ypač nuosmukį patiriančiose arba menkai augančios ekonomikos valstybėse, ir sutrukdyti būsimam ekonomikos augimui ir galimybėms kurti naujas darbo vietas; kadangi dėl to konsolidavimo tempas turi būti toks, kad nebūtų pakenkta ekonomikos augimo galimybėms ar jos socialinei struktūrai; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl aukšto skolos lygio ir ilgalaikių viešųjų finansų problemų fiskalinis konsolidavimas privalo būti tęsiamas, tačiau būtina tinkamai atsižvelgti į tai, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti vidutinės trukmės ar ilgalaikiu tikslu; kadangi fiskalinis konsolidavimas gali turėti trumpalaikį neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir užimtumui, ypač nuosmukį patiriančiose arba menkai augančios ekonomikos valstybėse, ir sutrukdyti būsimam ekonomikos augimui ir galimybėms kurti naujas darbo vietas; kadangi dėl to konsolidavimo tempas turi būti toks, kad nebūtų pakenkta ekonomikos augimo galimybėms ar jos socialinei struktūrai;

| P. | kadangi įtampa finansų rinkose vis dar didelė ir tarp valstybių narių vyrauja prieigos prie finansavimo skirtumai; kadangi dėl aukštos rizikos priedų pernelyg didėja valstybės skolos našta, todėl reikia griežtesnio fiskalinio konsolidavimo, gilėja krizė ir kliudoma augimui ir darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi įtampa finansų rinkose vis dar didelė ir tarp valstybių narių vyrauja prieigos prie finansavimo skirtumai; kadangi dėl aukštos rizikos priedų pernelyg didėja valstybės skolos našta, todėl reikia griežtesnio fiskalinio konsolidavimo, gilėja krizė ir kliudoma augimui ir darbo vietų kūrimui;

| Q. | kadangi, nors aplinkybės ir verčia skubėti, Europos Sąjungai nepavyksta įgyvendinti beveik nė vieno strategijos „Europa 2020“ tikslo, ir valstybių narių pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų yra nuvilianti; kadangi 2012 m. nacionalinėse reformų programose nustatytų įsipareigojimų nepakanka norint įgyvendinti daugelį ES lygmens tikslų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, nors aplinkybės ir verčia skubėti, Europos Sąjungai nepavyksta įgyvendinti beveik nė vieno strategijos „Europa 2020“ tikslo, ir valstybių narių pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų yra nuvilianti; kadangi 2012 m. nacionalinėse reformų programose nustatytų įsipareigojimų nepakanka norint įgyvendinti daugelį ES lygmens tikslų;

| R. | kadangi investicijos į švietimą ir mokymą, mokslinius tyrimus ir inovacijos, kurios yra labai svarbios ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, ES vis dar yra mažesnės nei pagrindinėse jos ekonomikos partnerėse ir konkurentėse visame pasaulyje; kadangi produktyvios investicijos šiose srityse yra labai svarbios siekiant tvariai įveikti krizę, kartu sustiprinti ES ekonomiką, siekiant konkurencingumo ir našumo didinimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi investicijos į švietimą ir mokymą, mokslinius tyrimus ir inovacijos, kurios yra labai svarbios ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, ES vis dar yra mažesnės nei pagrindinėse jos ekonomikos partnerėse ir konkurentėse visame pasaulyje; kadangi produktyvios investicijos šiose srityse yra labai svarbios siekiant tvariai įveikti krizę, kartu sustiprinti ES ekonomiką, siekiant konkurencingumo ir našumo didinimo;

| S. | kadangi siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų labai svarbus yra lyčių aspektas, nes moterys sudaro didžiausią iki šiol nepanaudojamos darbo jėgos dalį; kadangi moterys sudaro daugumą skurdžiai ES gyvenančių asmenų; kadangi išlaidų mažinimas teikiant viešąsias, pvz., vaikų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros, paslaugas turės neigiamą poveikį moterims, taigi ir jų gebėjimui dalyvauti darbo rinkoje; kadangi dėl šios priežasties per visą Europos semestro procesą ypatingą dėmesį reikia skirti lyčių aspekto integravimui ir specialioms į moteris orientuotoms politikos priemonėms; kadangi moterų įstatyminį pensinį amžių reikia prilyginti vyrų pensiniam amžiui; |
| --- | --- |

S.

kadangi siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų labai svarbus yra lyčių aspektas, nes moterys sudaro didžiausią iki šiol nepanaudojamos darbo jėgos dalį; kadangi moterys sudaro daugumą skurdžiai ES gyvenančių asmenų; kadangi išlaidų mažinimas teikiant viešąsias, pvz., vaikų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros, paslaugas turės neigiamą poveikį moterims, taigi ir jų gebėjimui dalyvauti darbo rinkoje; kadangi dėl šios priežasties per visą Europos semestro procesą ypatingą dėmesį reikia skirti lyčių aspekto integravimui ir specialioms į moteris orientuotoms politikos priemonėms; kadangi moterų įstatyminį pensinį amžių reikia prilyginti vyrų pensiniam amžiui;

| T. | kadangi, įgyvendinant Europos semestro procesą, reikia užtikrinti didesnę užimtumo, socialinės ir ekonominės politikos sąveiką, kaip nustatyta SESV 121 ir 148 straipsniuose; |
| --- | --- |

T.

kadangi, įgyvendinant Europos semestro procesą, reikia užtikrinti didesnę užimtumo, socialinės ir ekonominės politikos sąveiką, kaip nustatyta SESV 121 ir 148 straipsniuose;

| U. | kadangi būtina skatinti visų Europos semestre dalyvaujančių veikėjų demokratinę atskaitomybę, atsakomybę ir teisėtumą; kadangi esminė šio proceso dalis yra tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas; |
| --- | --- |

U.

kadangi būtina skatinti visų Europos semestre dalyvaujančių veikėjų demokratinę atskaitomybę, atsakomybę ir teisėtumą; kadangi esminė šio proceso dalis yra tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas;

| V. | kadangi nacionaliniai parlamentai yra piliečių įgytų ir suteiktų teisių atstovai ir užtikrintojai; kadangi diegiant Europos semestrą turėtų būti visiškai paisoma išimtinių nacionalinių parlamentų teisių; |
| --- | --- |

V.

kadangi nacionaliniai parlamentai yra piliečių įgytų ir suteiktų teisių atstovai ir užtikrintojai; kadangi diegiant Europos semestrą turėtų būti visiškai paisoma išimtinių nacionalinių parlamentų teisių;

Pagrindinės nuostatos atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą

| 1. | primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad į jos 2013 m. Europos semestro politikos gaires būtų įtrauktos šios nuostatos, ir paveda savo Pirmininkui šios pozicijos laikytis per 2013 m. kovo 14–15 d. vyksiantį Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą; ypač atkreipia dėmesį į konkrečias rekomendacijas, kurias turėtų savo politikos gairėse patvirtinti Europos Vadovų Taryba, ir kurios pridedamos prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

1.

primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad į jos 2013 m. Europos semestro politikos gaires būtų įtrauktos šios nuostatos, ir paveda savo Pirmininkui šios pozicijos laikytis per 2013 m. kovo 14–15 d. vyksiantį Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą; ypač atkreipia dėmesį į konkrečias rekomendacijas, kurias turėtų savo politikos gairėse patvirtinti Europos Vadovų Taryba, ir kurios pridedamos prie šios rezoliucijos;

| 2. | apgailestauja, kad per praeitų metų Europos semestro ciklą nustatyti prioritetai, ypač susiję su darbo vietų kūrimu, darbo vietų kokybe ir kova su skurdu bei socialine atskirtimi, nedavė laukiamų rezultatų; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad per praeitų metų Europos semestro ciklą nustatyti prioritetai, ypač susiję su darbo vietų kūrimu, darbo vietų kokybe ir kova su skurdu bei socialine atskirtimi, nedavė laukiamų rezultatų;

| 3. | pažymi, kad pastaraisiais metais ekonominė padėtis ir socialiniai krizės padariniai toliau blogėjo, todėl pabrėžia, kad svarbu stiprinti valstybių narių įsipareigojimą laikytis 2013 m. politikos gairių, ypač užimtumo ir socialinės politikos srityje; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad pastaraisiais metais ekonominė padėtis ir socialiniai krizės padariniai toliau blogėjo, todėl pabrėžia, kad svarbu stiprinti valstybių narių įsipareigojimą laikytis 2013 m. politikos gairių, ypač užimtumo ir socialinės politikos srityje;

I.   
  Strategijos „Europa 2020“ tikslai

| 4. | ragina Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad remiantis metine augimo apžvalga išdėstytomis metinėmis politikos gairėmis būtų siekiama įgyvendinti visus strategijoje „Europa 2020“ numatytus pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus; apgailestauja, kad strategijos „Europa 2020“ pažangos ataskaita nebuvo įtraukta į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; ragina Komisiją laiku pateikti šią ataskaitą Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimo metu; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad remiantis metine augimo apžvalga išdėstytomis metinėmis politikos gairėmis būtų siekiama įgyvendinti visus strategijoje „Europa 2020“ numatytus pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus; apgailestauja, kad strategijos „Europa 2020“ pažangos ataskaita nebuvo įtraukta į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; ragina Komisiją laiku pateikti šią ataskaitą Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimo metu;

| 5. | apgailestauja, kad 2012 m. politikos gairės ir jų įgyvendinimas nebuvo pakankamai veiksmingi siekiant strategijoje „Europa 2020“ nustatytų politinių tikslų; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės vis labiau tolsta nuo „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad 2012 m. politikos gairės ir jų įgyvendinimas nebuvo pakankamai veiksmingi siekiant strategijoje „Europa 2020“ nustatytų politinių tikslų; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės vis labiau tolsta nuo „Europa 2020“ tikslų;

| 6. | apgailestauja, kad 2012 m. nacionalinėse reformų programose nustatytų įsipareigojimų nepakanka norint įgyvendinti daugumą ES lygmens tikslų; pabrėžia susirūpinimą, kad dabartinių nacionalinių tikslų nepakanka norint pasiekti pagrindinius strategijoje „Europa 2020“ numatytus užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad 2012 m. nacionalinėse reformų programose nustatytų įsipareigojimų nepakanka norint įgyvendinti daugumą ES lygmens tikslų; pabrėžia susirūpinimą, kad dabartinių nacionalinių tikslų nepakanka norint pasiekti pagrindinius strategijoje „Europa 2020“ numatytus užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo tikslus;

| 7. | ragina valstybes nares 2013 m. nacionalinėse reformų programose patvirtinti būtinus įsipareigojimus siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares 2013 m. nacionalinėse reformų programose patvirtinti būtinus įsipareigojimus siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 8. | ragina Europos Vadovų Tarybą savo politikos gairėse užtikrinti, kad strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti būtų skirta pakankamai ES lėšų; primygtinai ragina valstybes nares veiksmingiau skirstyti lėšas strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Vadovų Tarybą savo politikos gairėse užtikrinti, kad strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti būtų skirta pakankamai ES lėšų; primygtinai ragina valstybes nares veiksmingiau skirstyti lėšas strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti;

II.   
  Darbo vietų kūrimas vykdant struktūrines reformas ir į ekonomikos augimą orientuotas investicijas

| 9. | mano, kad apgailėtina, jog praeitais metais dauguma valstybių narių nesilaikė įsipareigojimų kartu su savo 2012 m. nacionalinių reformų planais (NRP) pateikti nacionalinius užimtumo planus (NUP); ragina valstybes nares 2013 m. laikytis šio įsipareigojimo; pabrėžia, kad į nacionalinius užimtumo planus turi būti įtrauktos išsamios darbo vietų kūrimo ir ekologiškų darbo vietų užtikrinimo priemonės, užimtumo politikos ir finansinių priemonių sąsaja, darbo rinkos reformos, aiškus daugiametės reformų darbotvarkės parengimo per ateinančius 12 mėnesių tvarkaraštis ir nuorodos į sritis bei regionus, kuriuose juntamas specialistų trūkumas ir perteklius; |
| --- | --- |

9.

mano, kad apgailėtina, jog praeitais metais dauguma valstybių narių nesilaikė įsipareigojimų kartu su savo 2012 m. nacionalinių reformų planais (NRP) pateikti nacionalinius užimtumo planus (NUP); ragina valstybes nares 2013 m. laikytis šio įsipareigojimo; pabrėžia, kad į nacionalinius užimtumo planus turi būti įtrauktos išsamios darbo vietų kūrimo ir ekologiškų darbo vietų užtikrinimo priemonės, užimtumo politikos ir finansinių priemonių sąsaja, darbo rinkos reformos, aiškus daugiametės reformų darbotvarkės parengimo per ateinančius 12 mėnesių tvarkaraštis ir nuorodos į sritis bei regionus, kuriuose juntamas specialistų trūkumas ir perteklius;

| 10. | apgailestauja, kad Komisija nenutarė, jog teikti NUP turi būti privaloma, ir ragina Komisiją prižiūrėti jų rengimą per kiekvienų metų Europos semestro ciklą; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad Komisija nenutarė, jog teikti NUP turi būti privaloma, ir ragina Komisiją prižiūrėti jų rengimą per kiekvienų metų Europos semestro ciklą;

| 11. | ragina valstybes nares patvirtinti darbo vietoms kurti palankias priemones, pvz., darbo mokesčių reformas, kuriomis būtų skatinama kurti darbo vietas, skatinamas ir remiamas savanoriškas ir tikrasis savarankiškas darbas ir naujai įsteigtos įmonės, gerinama verslo aplinka, palengvinamos galimybės MVĮ gauti finansavimą, neoficialus ir nedeklaruojamas darbas paverčiamas teisėtu įdarbinimu, reformuojamos darbo rinkos, jei reikia, kad jos gebėtų geriau prisitaikyti, būtų dinamiškesnės ir įtraukesnės, kartu užtikrinant tinkamą darbuotojų apsaugą, darbdaviams ir darbuotojams suteikiant priemones ir įgūdžius, kurie jiems padėtų prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos poreikių, modernizuojamos darbo užmokesčio nustatymo sistemos aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams, atsižvelgiant į nacionalinių pramonės ryšių modelių įvairovę, ir vedant socialinį dialogą, kad darbo užmokestis būtų suderintas su produktyvumo raida pragyvenimo lygį atitinkančio darbo užmokesčio ribose ir išnaudojamos didelės tam tikrų sektorių, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės rūpybos, bei IRT sektoriaus užimtumo galimybės kurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares patvirtinti darbo vietoms kurti palankias priemones, pvz., darbo mokesčių reformas, kuriomis būtų skatinama kurti darbo vietas, skatinamas ir remiamas savanoriškas ir tikrasis savarankiškas darbas ir naujai įsteigtos įmonės, gerinama verslo aplinka, palengvinamos galimybės MVĮ gauti finansavimą, neoficialus ir nedeklaruojamas darbas paverčiamas teisėtu įdarbinimu, reformuojamos darbo rinkos, jei reikia, kad jos gebėtų geriau prisitaikyti, būtų dinamiškesnės ir įtraukesnės, kartu užtikrinant tinkamą darbuotojų apsaugą, darbdaviams ir darbuotojams suteikiant priemones ir įgūdžius, kurie jiems padėtų prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos poreikių, modernizuojamos darbo užmokesčio nustatymo sistemos aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams, atsižvelgiant į nacionalinių pramonės ryšių modelių įvairovę, ir vedant socialinį dialogą, kad darbo užmokestis būtų suderintas su produktyvumo raida pragyvenimo lygį atitinkančio darbo užmokesčio ribose ir išnaudojamos didelės tam tikrų sektorių, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės rūpybos, bei IRT sektoriaus užimtumo galimybės kurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas;

III.   
  Jaunimo užimtumas

| 12. | ragina Europos Vadovų Tarybą 2013 m. politikos gairėse prioritetinį dėmesį skirti jaunimo nedarbui; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Vadovų Tarybą 2013 m. politikos gairėse prioritetinį dėmesį skirti jaunimo nedarbui;

| 13. | ragina valstybes nares imtis ryžtingų priemonių kovai su jaunimo nedarbu, įskaitant tikslines aktyvios darbo rinkos politikos priemones, priemones įgūdžių pritaikymui darbo rinkai, ypač užkertant kelią ankstyvam mokslų ar gamybinės praktikos programų nutraukimui, ir užtikrinant, kad švietimo ir mokymo sistemos veiksmingai teiktų jaunimui svarbių įgūdžių, ir skatinti verslumą bei veiksmingą verslo plėtros paramą jaunimui ir programoms, kuriomis užtikrinamas perėjimas nuo švietimo prie darbo; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares imtis ryžtingų priemonių kovai su jaunimo nedarbu, įskaitant tikslines aktyvios darbo rinkos politikos priemones, priemones įgūdžių pritaikymui darbo rinkai, ypač užkertant kelią ankstyvam mokslų ar gamybinės praktikos programų nutraukimui, ir užtikrinant, kad švietimo ir mokymo sistemos veiksmingai teiktų jaunimui svarbių įgūdžių, ir skatinti verslumą bei veiksmingą verslo plėtros paramą jaunimui ir programoms, kuriomis užtikrinamas perėjimas nuo švietimo prie darbo;

| 14. | labai pritaria Komisijos pasiūlymui dėl jaunimo garantijų programų; ragina jas skubiai įgyvendinti ir joms suteikti pakankamą finansavimą; mano, kad jaunimo garantijų programos finansavimas iš Europos Sąjungos lėšų turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį ir, kad būtina rasti pusiausvyrą tarp ES ir valstybių narių suteikiamo finansavimo; |
| --- | --- |

14.

labai pritaria Komisijos pasiūlymui dėl jaunimo garantijų programų; ragina jas skubiai įgyvendinti ir joms suteikti pakankamą finansavimą; mano, kad jaunimo garantijų programos finansavimas iš Europos Sąjungos lėšų turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį ir, kad būtina rasti pusiausvyrą tarp ES ir valstybių narių suteikiamo finansavimo;

| 15. | primygtinai ragina valstybes nares kurti visapuses strategijas jaunimui, kuris nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET); taip pat primygtinai ragina valstybes nares, plėtojant šias strategijas, išreikšti finansinį solidarumą su valstybėmis narėmis, kurių fiskalinės galimybės yra ribotos; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina valstybes nares kurti visapuses strategijas jaunimui, kuris nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET); taip pat primygtinai ragina valstybes nares, plėtojant šias strategijas, išreikšti finansinį solidarumą su valstybėmis narėmis, kurių fiskalinės galimybės yra ribotos;

IV.   
  Labiau prisitaikančios, dinamiškesnės ir įtraukesnės darbo rinkos, taip pat geresnės kokybės užimtumas

| 16. | apgailestauja, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje nesprendžiamas darbo vietų kokybės klausimas ir per mažai dėmesio skiriama siekiui užtikrinti būtinas sąlygas aktyvesniam dalyvavimui darbo rinkoje, ypač moterų, vyresnių kaip 45 metų darbuotojų, neįgaliųjų ir labiausiai skurstančių asmenų; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje nesprendžiamas darbo vietų kokybės klausimas ir per mažai dėmesio skiriama siekiui užtikrinti būtinas sąlygas aktyvesniam dalyvavimui darbo rinkoje, ypač moterų, vyresnių kaip 45 metų darbuotojų, neįgaliųjų ir labiausiai skurstančių asmenų;

| 17. | primena, kad didėja vidiniai valstybių narių neatitikimai, ypač pagal užimtumo ir socialinius rodiklius; pažymi, kad valstybės narės, kurioms būdinga santykinai nesuskaidyta darbo rinka, stipri socialinio aprūpinimo sistema ir galimybės laikinai pakoreguoti darbo valandas, darbo laiką bei kita lanksti darbo tvarka (vidinis lankstumas) ir veiksmingi kolektyvinių derybų modeliai, yra atsparesnės susidūrusios su dėl krizės kilusiais užimtumo ir socialiniais padariniais; |
| --- | --- |

17.

primena, kad didėja vidiniai valstybių narių neatitikimai, ypač pagal užimtumo ir socialinius rodiklius; pažymi, kad valstybės narės, kurioms būdinga santykinai nesuskaidyta darbo rinka, stipri socialinio aprūpinimo sistema ir galimybės laikinai pakoreguoti darbo valandas, darbo laiką bei kita lanksti darbo tvarka (vidinis lankstumas) ir veiksmingi kolektyvinių derybų modeliai, yra atsparesnės susidūrusios su dėl krizės kilusiais užimtumo ir socialiniais padariniais;

| 18. | ragina darbo rinkas labiau prisitaikyti prie aplinkos ir būti dinamiškesnes, gebėti prisitaikyti prie ekonominės padėties trukdžių, kad dėl jų netektų atleisti darbuotojų, būti įtraukesnes, palankias didesniam darbo jėgos aktyvumui, ypač pažeidžiamų ir palankių sąlygų neturinčių asmenų atžvilgiu; |
| --- | --- |

18.

ragina darbo rinkas labiau prisitaikyti prie aplinkos ir būti dinamiškesnes, gebėti prisitaikyti prie ekonominės padėties trukdžių, kad dėl jų netektų atleisti darbuotojų, būti įtraukesnes, palankias didesniam darbo jėgos aktyvumui, ypač pažeidžiamų ir palankių sąlygų neturinčių asmenų atžvilgiu;

| 19. | įspėja, kad griežtos taupymo priemonės neturėtų pakenkti darbo vietų kokybei arba socialinės apsaugos ir sveikatos bei saugos standartams; ragina valstybes nares skatinti bendrovių ir MVĮ, kurios stengiasi būti socialiai veiksmingos, o ne vien laikytis būtinų teisinių pareigų, identifikavimą; |
| --- | --- |

19.

įspėja, kad griežtos taupymo priemonės neturėtų pakenkti darbo vietų kokybei arba socialinės apsaugos ir sveikatos bei saugos standartams; ragina valstybes nares skatinti bendrovių ir MVĮ, kurios stengiasi būti socialiai veiksmingos, o ne vien laikytis būtinų teisinių pareigų, identifikavimą;

V.   
  Investavimas į švietimą ir mokymą

| 20. | pabrėžia esminį švietimo ir mokymo vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia esminį švietimo ir mokymo vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 21. | pabrėžia, jog svarbu sumažinti mokyklos nebaigimo rodiklį, siekiant sumažinti asmenų, priskiriamų NEET (nedirbančių, nesimokančių ir nedalyvaujančių mokymuose) grupei, skaičių; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, jog svarbu sumažinti mokyklos nebaigimo rodiklį, siekiant sumažinti asmenų, priskiriamų NEET (nedirbančių, nesimokančių ir nedalyvaujančių mokymuose) grupei, skaičių;

| 22. | ragina valstybes nares vykdant tvarų, ekonomikos augimui palankų ir diferencijuotą fiskalinį konsolidavimą užtikrinti veiksmingą ir pakankamą investavimą į švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares vykdant tvarų, ekonomikos augimui palankų ir diferencijuotą fiskalinį konsolidavimą užtikrinti veiksmingą ir pakankamą investavimą į švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą;

| 23. | ragina valstybes nares įtraukti Europos švietimo, mokymų, jaunimo ir sporto mainų programas į priemones, kurios vykdomos pagal Europos semestro programą; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares įtraukti Europos švietimo, mokymų, jaunimo ir sporto mainų programas į priemones, kurios vykdomos pagal Europos semestro programą;

VI.   
  Viešųjų paslaugų kokybės užtikrinimas ir kova su skurdu bei socialine atskirtimi

| 24. | yra labai susirūpinęs dėl nuo paskutinio 2012 m. Europos semestro ciklo visose amžiaus grupėse išaugusio skurdo ir nedarbo; |
| --- | --- |

24.

yra labai susirūpinęs dėl nuo paskutinio 2012 m. Europos semestro ciklo visose amžiaus grupėse išaugusio skurdo ir nedarbo;

| 25. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje sprendžiama skurdo ir socialinės atskirties problema, taip pat krizės socialiniai padariniai; ragina Komisiją pabrėžti šias priemones konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir ypač spręsti dirbančiųjų skurdo, menkus ryšius su darbo rinka turinčių ar iš viso jų neturinčių žmonių skurdo ir senyvo amžiaus žmonių skurdo problemą; ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti šias gaires kaip prioritetą; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje sprendžiama skurdo ir socialinės atskirties problema, taip pat krizės socialiniai padariniai; ragina Komisiją pabrėžti šias priemones konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir ypač spręsti dirbančiųjų skurdo, menkus ryšius su darbo rinka turinčių ar iš viso jų neturinčių žmonių skurdo ir senyvo amžiaus žmonių skurdo problemą; ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti šias gaires kaip prioritetą;

| 26. | ragina įgyvendinti integruotas aktyvios įtraukties strategijas, kad jos būtų svarbiausia ES ir nacionalinių socialinės politikos darbotvarkių sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

26.

ragina įgyvendinti integruotas aktyvios įtraukties strategijas, kad jos būtų svarbiausia ES ir nacionalinių socialinės politikos darbotvarkių sudedamoji dalis;

VII.   
  Proporcingą ir diferencijuotą augimą skatinančio fiskalinio konsolidavimo vykdymas užtikrinant ekonomikos atgaivinimą ir darbo vietų kūrimą

| 27. | pripažįsta, kad reikia įgyvendinti proporcingo ir diferencijuoto ir palankaus augimo fiskalinio konsolidavimo programas, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas, bet išvengiant jų neigiamo trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio poveikį augimui ir užimtumui; pabrėžia, kad fiskalinio konsolidavimo programos turėtų būti vertinamos, atsižvelgiant į jų trumpalaikį poveikį augimui, užimtumui ir socialiniai atskirčiai, ypač nuosmukį patiriančiose šalyse arba šalyse, kurių ekonomika menkai auga; ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą ekonominio nuosmukio laikotarpiu sudaryti sąlygas pasinaudoti lankstumu, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1175/2011 ir Reglamente (ES) Nr. 1177/2011; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad reikia įgyvendinti proporcingo ir diferencijuoto ir palankaus augimo fiskalinio konsolidavimo programas, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas, bet išvengiant jų neigiamo trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio poveikį augimui ir užimtumui; pabrėžia, kad fiskalinio konsolidavimo programos turėtų būti vertinamos, atsižvelgiant į jų trumpalaikį poveikį augimui, užimtumui ir socialiniai atskirčiai, ypač nuosmukį patiriančiose šalyse arba šalyse, kurių ekonomika menkai auga; ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą ekonominio nuosmukio laikotarpiu sudaryti sąlygas pasinaudoti lankstumu, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1175/2011 ir Reglamente (ES) Nr. 1177/2011;

| 28. | pabrėžia, kad Komisija turėtų kreipti daugiau dėmesio į konkrečias tendencijas vietos lygmeniu, regionuose ir valstybėse narėse bei galimas klaidas savo prognozėse, kurios sudaro metinės augimo apžvalgos pagrindą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad Komisija turėtų kreipti daugiau dėmesio į konkrečias tendencijas vietos lygmeniu, regionuose ir valstybėse narėse bei galimas klaidas savo prognozėse, kurios sudaro metinės augimo apžvalgos pagrindą;

| 29. | mano, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti įgyvendinamas proporcingai ir ekonomikos augimui palankiu būdu, o konsolidavimo sparta įvairiose valstybėse turi priklausyti nuo jų fiskalinių ir platesnės Europos ekonomikos galimybių, kad būtų išvengta neigiamo poveikio ekonomikos augimui ir užimtumui, užtikrinant skolos tvarumą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti įgyvendinamas proporcingai ir ekonomikos augimui palankiu būdu, o konsolidavimo sparta įvairiose valstybėse turi priklausyti nuo jų fiskalinių ir platesnės Europos ekonomikos galimybių, kad būtų išvengta neigiamo poveikio ekonomikos augimui ir užimtumui, užtikrinant skolos tvarumą;

| 30. | ragina Komisiją pertvarkyti savo modelius dėl didinamojo valstybių narių biudžetų fiskalinių apribojimų poveikio augimui ir darbo vietų kūrimui pagal neseniai Tarptautinio valiutos fondo atliktas peržiūras; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją pertvarkyti savo modelius dėl didinamojo valstybių narių biudžetų fiskalinių apribojimų poveikio augimui ir darbo vietų kūrimui pagal neseniai Tarptautinio valiutos fondo atliktas peržiūras;

| 31. | ragina Europos Vadovų Tarybą savo politikos gairėse užtikrinti skirtingų prioritetų darną, kad nebūtų pakenkta tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo galimybėms, nepadidėtų skurdo ir socialinė atskirtis ar nebūtų trukdoma visapusiškai prieigai teikti kokybiškas viešąsias paslaugas; mano, kad pagrindinis prioritetas turėtų būti integruotų reformos priemonių taikymas ir investicijos, kuriomis būtų skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, kartu užtikrinant viešųjų finansų tvarumą; |
| --- | --- |

31.

ragina Europos Vadovų Tarybą savo politikos gairėse užtikrinti skirtingų prioritetų darną, kad nebūtų pakenkta tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo galimybėms, nepadidėtų skurdo ir socialinė atskirtis ar nebūtų trukdoma visapusiškai prieigai teikti kokybiškas viešąsias paslaugas; mano, kad pagrindinis prioritetas turėtų būti integruotų reformos priemonių taikymas ir investicijos, kuriomis būtų skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, kartu užtikrinant viešųjų finansų tvarumą;

| 32. | ragina Europos Vadovų Tarybą, jeigu bus patvirtintas pirmasis metinės augimo apžvalgos prioritetas „diferencijuotas, ekonomikos augimą skatinantis fiskalinis konsolidavimas“, konkrečiai paaiškinti, kaip galima būtų įgyvendinti šį prioritetą, visapusiškai laikantis tikslo padidinti socialinę sanglaudą ir kovoti su skurdu, kaip nurodyta ketvirtajame prioritete „kova su nedarbu ir socialiniais krizės padariniais“; |
| --- | --- |

32.

ragina Europos Vadovų Tarybą, jeigu bus patvirtintas pirmasis metinės augimo apžvalgos prioritetas „diferencijuotas, ekonomikos augimą skatinantis fiskalinis konsolidavimas“, konkrečiai paaiškinti, kaip galima būtų įgyvendinti šį prioritetą, visapusiškai laikantis tikslo padidinti socialinę sanglaudą ir kovoti su skurdu, kaip nurodyta ketvirtajame prioritete „kova su nedarbu ir socialiniais krizės padariniais“;

| 33. | pabrėžia, kad būtina pasiekti visišką biudžeto konsolidavimo ir ekonominių priemonių bei socialinės politikos, ekonomikos augimo ir užimtumo priemonių darną; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad būtina pasiekti visišką biudžeto konsolidavimo ir ekonominių priemonių bei socialinės politikos, ekonomikos augimo ir užimtumo priemonių darną;

| 34. | pažymi, kad esant didžiuliams fiskaliniams suvaržymams ir sumažėjusiems privačiojo sektoriaus skolinimo pajėgumams, struktūriniai fondai ir sanglaudos fondas dėl jų teikiamo finansavimo apimties ir siekiamų tikslų yra pagrindinis valstybių narių turimas svertas, kuriuo galima skatinti ekonomiką ir pasiekti augimo bei užimtumo tikslus, numatytus strategijoje „Europa 2020“; todėl pabrėžia, kad atsižvelgiant į svarbų sanglaudos politikos vaidmenį plėtojant nacionalines programas per Europos semestrą, šiai politikai metinėje augimo apžvalgoje reikėtų teikti didžiausią dėmesį ir į ją reikėtų atsižvelgti vykdant kasmetines diskusijas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad esant didžiuliams fiskaliniams suvaržymams ir sumažėjusiems privačiojo sektoriaus skolinimo pajėgumams, struktūriniai fondai ir sanglaudos fondas dėl jų teikiamo finansavimo apimties ir siekiamų tikslų yra pagrindinis valstybių narių turimas svertas, kuriuo galima skatinti ekonomiką ir pasiekti augimo bei užimtumo tikslus, numatytus strategijoje „Europa 2020“; todėl pabrėžia, kad atsižvelgiant į svarbų sanglaudos politikos vaidmenį plėtojant nacionalines programas per Europos semestrą, šiai politikai metinėje augimo apžvalgoje reikėtų teikti didžiausią dėmesį ir į ją reikėtų atsižvelgti vykdant kasmetines diskusijas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europos Sąjungoje;

VIII.   
  Demokratinis teisėtumas ir pilietinės visuomenės dalyvavimas

| 35. | yra susirūpinęs, kad Europos Parlamento, valstybių narių parlamentų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmuo per Europos semestro procesą ir toliau yra ribotas; pažymi, kad Komisijos inicijuotoje metinėje augimo apžvalgoje, kurią turi patvirtinti Europos Vadovų Taryba, išdėstytos politikos gairės parengtos nedalyvaujant parlamentų ir pilietinės visuomenės atstovams, todėl joms trūksta demokratinio teisėtumo; |
| --- | --- |

35.

yra susirūpinęs, kad Europos Parlamento, valstybių narių parlamentų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmuo per Europos semestro procesą ir toliau yra ribotas; pažymi, kad Komisijos inicijuotoje metinėje augimo apžvalgoje, kurią turi patvirtinti Europos Vadovų Taryba, išdėstytos politikos gairės parengtos nedalyvaujant parlamentų ir pilietinės visuomenės atstovams, todėl joms trūksta demokratinio teisėtumo;

| 36. | mano, kad Europos Parlamento vaidmuo labai svarbus siekiant sukurti būtiną demokratinį teisėtumą; laikosi nuomonės, kad, nesant teisinio pagrindo metinei augimo apžvalgai taikomai įprastai teisėkūros procedūrai, tvirtindama politikos gaires Europos Vadovų Taryba turėtų atsižvelgti į Parlamento narių pastabas, kad būtų užtikrintas demokratinis teisėtumas; |
| --- | --- |

36.

mano, kad Europos Parlamento vaidmuo labai svarbus siekiant sukurti būtiną demokratinį teisėtumą; laikosi nuomonės, kad, nesant teisinio pagrindo metinei augimo apžvalgai taikomai įprastai teisėkūros procedūrai, tvirtindama politikos gaires Europos Vadovų Taryba turėtų atsižvelgti į Parlamento narių pastabas, kad būtų užtikrintas demokratinis teisėtumas;

| 37. | prašo Komisijos reikalauti, kad valstybės narės užtikrintų didžiausią nacionalinių reformų planų rengimo skaidrumą, taip pat platų nacionalinių parlamentų ir socialinių partnerių įsitraukimą į šį procesą; |
| --- | --- |

37.

prašo Komisijos reikalauti, kad valstybės narės užtikrintų didžiausią nacionalinių reformų planų rengimo skaidrumą, taip pat platų nacionalinių parlamentų ir socialinių partnerių įsitraukimą į šį procesą;

Papildomi veiksmai, kurių reikia imtis užimtumo ir socialinėje srityse

Darbo vietų kūrimas vykdant struktūrines reformas ir į ekonomikos augimą orientuotas investicijas

| 38. | primena, kad, siekiant stiprinti darbo vietas užtikrinantį ekonomikos augimą, reikalinga tokia užimtumo politika, kuria būtų sudaromos palankios sąlygos darbo vietoms kurti, palengvinamas teigiamas perėjimas iš vienos darbo vietos į kitą ir iš nedarbo į darbą, didinama darbo jėgos pasiūla ir gerinama geografinė ir įgūdžių atitiktis darbo rinkos poreikiams; |
| --- | --- |

38.

primena, kad, siekiant stiprinti darbo vietas užtikrinantį ekonomikos augimą, reikalinga tokia užimtumo politika, kuria būtų sudaromos palankios sąlygos darbo vietoms kurti, palengvinamas teigiamas perėjimas iš vienos darbo vietos į kitą ir iš nedarbo į darbą, didinama darbo jėgos pasiūla ir gerinama geografinė ir įgūdžių atitiktis darbo rinkos poreikiams;

| 39. | pabrėžia, kad darbo rinkoje reikalingos reformos darbo jėgos našumui ir veiksmingumui didinti, siekiant pagerinti ES ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, kartu griežtai laikantis Europos socialinės acquis turinio ir dvasios bei jos principų; mano, kad darbo rinkoje reformos turėtų būti įgyvendinamos taip, kad būtų skatinama darbo vietos kokybė; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad darbo rinkoje reikalingos reformos darbo jėgos našumui ir veiksmingumui didinti, siekiant pagerinti ES ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, kartu griežtai laikantis Europos socialinės acquis turinio ir dvasios bei jos principų; mano, kad darbo rinkoje reformos turėtų būti įgyvendinamos taip, kad būtų skatinama darbo vietos kokybė;

| 40. | siūlo valstybėms narėms mažinti darbo jėgos apmokestinimą, jei tai įmanoma pagal fiskalines sąlygas, ypač mažai apmokamų arba žemos kvalifikacijos darbuotojų ir pažeidžiamų grupių atžvilgiu; mano, kad tikslinis laikinas socialinio draudimo įmokų sumažinimas arba darbo subsidijų programos naujai į darbą priimamiems asmenims, ypač žemos kvalifikacijos arba ilgalaikiams bedarbiams, yra labai veiksmingos priemonės darbo vietų kūrimui skatinti; |
| --- | --- |

40.

siūlo valstybėms narėms mažinti darbo jėgos apmokestinimą, jei tai įmanoma pagal fiskalines sąlygas, ypač mažai apmokamų arba žemos kvalifikacijos darbuotojų ir pažeidžiamų grupių atžvilgiu; mano, kad tikslinis laikinas socialinio draudimo įmokų sumažinimas arba darbo subsidijų programos naujai į darbą priimamiems asmenims, ypač žemos kvalifikacijos arba ilgalaikiams bedarbiams, yra labai veiksmingos priemonės darbo vietų kūrimui skatinti;

| 41. | pažymi, kad demografiniai pokyčiai neabejotinai daro poveikį socialinės infrastruktūros teikimui ir kelia didelių sunkumų visoms kartoms visoje ES; todėl pabrėžia, kad Komisijos apžvalgoje turėtų būti skirtas didesnis dėmesys sanglaudos politikos vaidmeniui įveikiant demografines problemas; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad demografiniai pokyčiai neabejotinai daro poveikį socialinės infrastruktūros teikimui ir kelia didelių sunkumų visoms kartoms visoje ES; todėl pabrėžia, kad Komisijos apžvalgoje turėtų būti skirtas didesnis dėmesys sanglaudos politikos vaidmeniui įveikiant demografines problemas;

| 42. | pabrėžia poreikį vykdyti būtinas reformas pensijų sistemų tvarumui užtikrinti; mano, kad pensinis amžius galėtų būti vertinamas pagal ilgėjančią tikėtiną sveiko gyvenimo trukmę, bet primena, kad dar yra galimybių didinti faktinį pensinį amžių nepadidinus privalomojo pensinio amžiaus, sumažinant ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių, pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria mažinamos ankstybo išėjimo į pensiją programų ar panašių schemų galimybės, užtikrinamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams mokytis visą gyvenimą, ir sukuriama mokesčių politika, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių aktyvumas; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia poreikį vykdyti būtinas reformas pensijų sistemų tvarumui užtikrinti; mano, kad pensinis amžius galėtų būti vertinamas pagal ilgėjančią tikėtiną sveiko gyvenimo trukmę, bet primena, kad dar yra galimybių didinti faktinį pensinį amžių nepadidinus privalomojo pensinio amžiaus, sumažinant ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių, pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria mažinamos ankstybo išėjimo į pensiją programų ar panašių schemų galimybės, užtikrinamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams mokytis visą gyvenimą, ir sukuriama mokesčių politika, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių aktyvumas;

| 43. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis užtikrinant, kad taupymo programos netrukdytų darbo vietų kūrimo priemonėms ir ekonomikos augimą skatinančioms politikos priemonėms, taip pat nepakenktų socialinei apsaugai; primygtinai ragina valstybes nares skirti pirmenybę ekonomikos augimui palankioms išlaidoms, pvz., švietimui, mokymuisi visą gyvenimą, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, energijos vartojimo efektyvumui, ir kartu užtikrinti veiksmingą šių išlaidų panaudojimą; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis užtikrinant, kad taupymo programos netrukdytų darbo vietų kūrimo priemonėms ir ekonomikos augimą skatinančioms politikos priemonėms, taip pat nepakenktų socialinei apsaugai; primygtinai ragina valstybes nares skirti pirmenybę ekonomikos augimui palankioms išlaidoms, pvz., švietimui, mokymuisi visą gyvenimą, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, energijos vartojimo efektyvumui, ir kartu užtikrinti veiksmingą šių išlaidų panaudojimą;

| 44. | pritaria Komisijai, kad naujoviškomis ES finansinėmis priemonėmis gali būti paskatintos tikslinės investicijos, užtikrintas ES biudžeto didinamasis poveikis ir sustiprintos ES ekonomikos augimo galimybės; todėl primygtinai ragina Komisiją teikti valstybėms narėms ir regionams išsamią informaciją, papildomą pagalbą ir gaires dėl sanglaudos politikos finansinių priemonių taikymo srities išplėtimo 2013 m. ir būsimu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m.); ragina valstybes nares vadovautis Komisijos nurodymais ir aiškiai nurodyti savo nacionalinėse reformų programose, kaip jos ketina panaudoti struktūrinių fondų lėšas augimo ir užimtumo didinimo prioritetams remti pasitelkiant finansines priemones; |
| --- | --- |

44.

pritaria Komisijai, kad naujoviškomis ES finansinėmis priemonėmis gali būti paskatintos tikslinės investicijos, užtikrintas ES biudžeto didinamasis poveikis ir sustiprintos ES ekonomikos augimo galimybės; todėl primygtinai ragina Komisiją teikti valstybėms narėms ir regionams išsamią informaciją, papildomą pagalbą ir gaires dėl sanglaudos politikos finansinių priemonių taikymo srities išplėtimo 2013 m. ir būsimu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m.); ragina valstybes nares vadovautis Komisijos nurodymais ir aiškiai nurodyti savo nacionalinėse reformų programose, kaip jos ketina panaudoti struktūrinių fondų lėšas augimo ir užimtumo didinimo prioritetams remti pasitelkiant finansines priemones;

| 45. | palankiai vertina svarbių sektorių, pvz., naujų pramonės šakų, paslaugų, ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės rūpybos (vadinamojo „baltojo“ sektoriaus), bei IRT sektoriaus darbo vietų kūrimo galimybių išnaudojimą nustatant 2013 m. metinės augimo apžvalgos prioritetus; ragina Komisiją ir valstybes nares remti iniciatyvas, kuriomis skatinama šių dideles užimtumo galimybes turinčių sektorių plėtra; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina svarbių sektorių, pvz., naujų pramonės šakų, paslaugų, ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės rūpybos (vadinamojo „baltojo“ sektoriaus), bei IRT sektoriaus darbo vietų kūrimo galimybių išnaudojimą nustatant 2013 m. metinės augimo apžvalgos prioritetus; ragina Komisiją ir valstybes nares remti iniciatyvas, kuriomis skatinama šių dideles užimtumo galimybes turinčių sektorių plėtra;

| 46. | primena, kad, siekiant panaudoti visas šių naujų sektorių darbo vietų kūrimo galimybes, reikės prisitaikyti, ypač nekvalifikuotiems ir vyresniems darbuotojams, taip pat reikės naujų įgūdžių; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti šiuose sektoriuose reikalingus įgūdžius ir užtikrinti būtinas švietimo bei mokymo investicijas, kad šie įgūdžiai būtų suteikti; |
| --- | --- |

46.

primena, kad, siekiant panaudoti visas šių naujų sektorių darbo vietų kūrimo galimybes, reikės prisitaikyti, ypač nekvalifikuotiems ir vyresniems darbuotojams, taip pat reikės naujų įgūdžių; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti šiuose sektoriuose reikalingus įgūdžius ir užtikrinti būtinas švietimo bei mokymo investicijas, kad šie įgūdžiai būtų suteikti;

| 47. | apgailestauja, kad visiškai neužsimenama apie priemones, kurių imtasi įgyvendinant lyčių aspekto integravimą į 2013 m. metinės augimo apžvalgos prioritetus; mano, kad smakrus moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimas yra būtinas siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ užimtumo lygio tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti reikiamas priemones didesniam moterų užimtumui skatinti, pvz., prieinamą priežiūrą ir vaikų priežiūrą, tinkamas motinystės, tėvystės ir vaikų auginimo atostogų schemas, taip pat lanksčias darbo valandas ir darbo vietas; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad visiškai neužsimenama apie priemones, kurių imtasi įgyvendinant lyčių aspekto integravimą į 2013 m. metinės augimo apžvalgos prioritetus; mano, kad smakrus moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimas yra būtinas siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ užimtumo lygio tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti reikiamas priemones didesniam moterų užimtumui skatinti, pvz., prieinamą priežiūrą ir vaikų priežiūrą, tinkamas motinystės, tėvystės ir vaikų auginimo atostogų schemas, taip pat lanksčias darbo valandas ir darbo vietas;

| 48. | ragina valstybes nares pagerinti verslo aplinką, ypač MVĮ, ir ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą stiprinti pastangas bendrajai rinkai gerinti, skaitmeninei ekonomikai stiprinti ir sutelkti dėmesį į pažangų reglamentavimą, kad būtų sumažinta nereikalinga biurokratija; palankiai vertina antrąjį bendrosios rinkos aktą ir ragina jį skubiai ir visapusiškai įgyvendinti; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares pagerinti verslo aplinką, ypač MVĮ, ir ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą stiprinti pastangas bendrajai rinkai gerinti, skaitmeninei ekonomikai stiprinti ir sutelkti dėmesį į pažangų reglamentavimą, kad būtų sumažinta nereikalinga biurokratija; palankiai vertina antrąjį bendrosios rinkos aktą ir ragina jį skubiai ir visapusiškai įgyvendinti;

| 49. | ragina Komisiją didžiausią pirmenybę teikti bendrosios rinkos valdymui, nes ja itin prisidedama prie Europos semestro tikslų, visų pirma tvaraus ekonominio augimo ir užimtumo; laikosi nuomonės, kad Komisijos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose valstybėms narėms kartu turėtų būti pateikiami praktiškesni bendrosios rinkos veikimo gerinimo sprendimai, kad būtų užtikrinama stipresnė visuomenės parama ir politinis įsipareigojimas siekiant paskatinti bendrosios rinkos sukūrimą; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją didžiausią pirmenybę teikti bendrosios rinkos valdymui, nes ja itin prisidedama prie Europos semestro tikslų, visų pirma tvaraus ekonominio augimo ir užimtumo; laikosi nuomonės, kad Komisijos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose valstybėms narėms kartu turėtų būti pateikiami praktiškesni bendrosios rinkos veikimo gerinimo sprendimai, kad būtų užtikrinama stipresnė visuomenės parama ir politinis įsipareigojimas siekiant paskatinti bendrosios rinkos sukūrimą;

| 50. | teigiamai vertina tai, kad buvo pripažinta MVĮ galimybių gauti finansavimą svarba, nes šios įmonės yra užimtumo ir darbo vietų kūrimo ES pagrindas ir turi daug galimybių spręsti jaunimo nedarbo ir lyčių nelygybės problemas; primygtinai ragina valstybes nares savo nacionaliniuose ekonomikos augimo planuose MVĮ galimybės gauti finansavimą taikyti absoliutų prioritetą; primygtinai ragina valstybes nares sudaryti lengvas galimybes naudotis tam skirtais Europos fondais; |
| --- | --- |

50.

teigiamai vertina tai, kad buvo pripažinta MVĮ galimybių gauti finansavimą svarba, nes šios įmonės yra užimtumo ir darbo vietų kūrimo ES pagrindas ir turi daug galimybių spręsti jaunimo nedarbo ir lyčių nelygybės problemas; primygtinai ragina valstybes nares savo nacionaliniuose ekonomikos augimo planuose MVĮ galimybės gauti finansavimą taikyti absoliutų prioritetą; primygtinai ragina valstybes nares sudaryti lengvas galimybes naudotis tam skirtais Europos fondais;

| 51. | pripažįsta, kad svarbu didinti EIB pajėgumą skolinti kapitalą, ir rekomenduoja tai suderinti su ES prioritetais, kuriais siekiama panaikinti regionų skirtumus; ragina Komisiją prašyti valstybių narių panaudoti dalį joms skirtų struktūrinių fondų lėšų EIB skolinimo rizikai iš dalies padengti ir MVĮ bei labai mažoms įmonėms skirtoms paskolų garantijoms teikti ir taip padidinti ekonominės veiklos mastą visuose sektoriuose ir regionuose bei užtikrinti papildomas užimtumo galimybes ir įveikti dabar MVĮ patiriamas problemas, susijusias su jų ribota galimybe gauti kreditų; |
| --- | --- |

51.

pripažįsta, kad svarbu didinti EIB pajėgumą skolinti kapitalą, ir rekomenduoja tai suderinti su ES prioritetais, kuriais siekiama panaikinti regionų skirtumus; ragina Komisiją prašyti valstybių narių panaudoti dalį joms skirtų struktūrinių fondų lėšų EIB skolinimo rizikai iš dalies padengti ir MVĮ bei labai mažoms įmonėms skirtoms paskolų garantijoms teikti ir taip padidinti ekonominės veiklos mastą visuose sektoriuose ir regionuose bei užtikrinti papildomas užimtumo galimybes ir įveikti dabar MVĮ patiriamas problemas, susijusias su jų ribota galimybe gauti kreditų;

| 52. | ragina valstybes nares skatinti ir remti verslumą, įskaitant socialinį verslumą ir naujai įsteigtas įmones, ypač įgyvendinant verslo plėtros programas ir gerinant galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares skatinti ir remti verslumą, įskaitant socialinį verslumą ir naujai įsteigtas įmones, ypač įgyvendinant verslo plėtros programas ir gerinant galimybes gauti finansavimą;

| 53. | ragina Komisiją pagal 2014–2020 m. daugiametę programą itin remti socialinį verslumą, nes taip atsiranda daug galimybių kurti naujas darbo vietas ir skatinti inovatyvų augimą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją pagal 2014–2020 m. daugiametę programą itin remti socialinį verslumą, nes taip atsiranda daug galimybių kurti naujas darbo vietas ir skatinti inovatyvų augimą;

| 54. | ragina Komisiją pasitelkti visas ES priemones ir finansinę paramą, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai; ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti struktūriniais fondais, kad būtų pagerintos įsidarbinimo galimybės ir veiksmingai kovojama su struktūriniu, ilgalaikiu ir jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją pasitelkti visas ES priemones ir finansinę paramą, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai; ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti struktūriniais fondais, kad būtų pagerintos įsidarbinimo galimybės ir veiksmingai kovojama su struktūriniu, ilgalaikiu ir jaunimo nedarbu;

| 55. | pažymi, kad sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų priemonė ir vaidina svarbų vaidmenį Europa 2020 strategijai ir yra tiksliai orientuota pagal vietos, regionų ir valstybių narių investicinius poreikius, kuo ne tik mažinami regionų skirtumai, bet ir spartinamas valstybių narių ekonomikos atgaivinimas bei prisidedama prie tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šių priežasčių sanglaudos politika yra tinkamiausia prieinama priemonė ekonomikos atgaivinimui užtikrinti sukuriant tiek darbo vietų, kiek būtų numatyta Komisijos 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje; todėl mano, kad bet koks sanglaudos politikai skirto biudžeto mažinimas turėtų didelių neigiamų pasekmių strategijos Europa 2020 tikslams ir reikalauja, kad naujuoju programų sudarymo laikotarpiu sanglaudos politikai būtų skirta pakankamai lėšų, bent jau tokio dydžio, koks yra numatytas dabartiniu 2007–2013 m. laikotarpiu ir apimant visus regionus; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų priemonė ir vaidina svarbų vaidmenį Europa 2020 strategijai ir yra tiksliai orientuota pagal vietos, regionų ir valstybių narių investicinius poreikius, kuo ne tik mažinami regionų skirtumai, bet ir spartinamas valstybių narių ekonomikos atgaivinimas bei prisidedama prie tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šių priežasčių sanglaudos politika yra tinkamiausia prieinama priemonė ekonomikos atgaivinimui užtikrinti sukuriant tiek darbo vietų, kiek būtų numatyta Komisijos 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje; todėl mano, kad bet koks sanglaudos politikai skirto biudžeto mažinimas turėtų didelių neigiamų pasekmių strategijos Europa 2020 tikslams ir reikalauja, kad naujuoju programų sudarymo laikotarpiu sanglaudos politikai būtų skirta pakankamai lėšų, bent jau tokio dydžio, koks yra numatytas dabartiniu 2007–2013 m. laikotarpiu ir apimant visus regionus;

| 56. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje Komisija pripažįsta, jog siekiant užtikrinti spartesnį nepaskirtų struktūrinių fondų lėšų paskirstymą turi būti toliau stiprinami administraciniai gebėjimai; pažymi, kad įgyvendinant tokią veiklą didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas valstybių narių, regionų ir vietos lygmenimis veikiančioms institucijoms; pabrėžia, kad spartesnis nepanaudotų struktūrinių fondų lėšų išmokėjimas padėtų sustiprinti rinkos likvidumą; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje Komisija pripažįsta, jog siekiant užtikrinti spartesnį nepaskirtų struktūrinių fondų lėšų paskirstymą turi būti toliau stiprinami administraciniai gebėjimai; pažymi, kad įgyvendinant tokią veiklą didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas valstybių narių, regionų ir vietos lygmenimis veikiančioms institucijoms; pabrėžia, kad spartesnis nepanaudotų struktūrinių fondų lėšų išmokėjimas padėtų sustiprinti rinkos likvidumą;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad regioninė politika ir toliau atliks svarbų vaidmenį plėtojant nacionalines programas per Europos semestrą ir bus viena pagrindinių priemonių socialinės politikos ir užimtumo srityse nustatytiems vidutinio laikotarpio ir ilgalaikiams tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad regioninė politika ir toliau atliks svarbų vaidmenį plėtojant nacionalines programas per Europos semestrą ir bus viena pagrindinių priemonių socialinės politikos ir užimtumo srityse nustatytiems vidutinio laikotarpio ir ilgalaikiams tikslams pasiekti;

| 58. | mano, kad yra labai svarbu, kad sanglaudos politika būtų mažinami vidaus konkurencingumo skirtumai ir struktūriniai skirtumai, pasinaudojant šios politikos galimybe prisitaikyti prie konkrečių vietos, regionų ir valstybių narių poreikių; todėl palankiai vertina Komisijos iniciatyvą nepaskirtų struktūrinių fondų lėšų kur įmanoma, perskyrimo energijos efektyvumo, jaunimo užimtumo priemonėms bei MVĮ, nes tai atitinka strategijos Europa 2020 tikslus; prašo tinkamai informuoti Parlamentą apie šios iniciatyvos įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

58.

mano, kad yra labai svarbu, kad sanglaudos politika būtų mažinami vidaus konkurencingumo skirtumai ir struktūriniai skirtumai, pasinaudojant šios politikos galimybe prisitaikyti prie konkrečių vietos, regionų ir valstybių narių poreikių; todėl palankiai vertina Komisijos iniciatyvą nepaskirtų struktūrinių fondų lėšų kur įmanoma, perskyrimo energijos efektyvumo, jaunimo užimtumo priemonėms bei MVĮ, nes tai atitinka strategijos Europa 2020 tikslus; prašo tinkamai informuoti Parlamentą apie šios iniciatyvos įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu;

Jaunimo užimtumas

| 59. | ragina valstybes nares imtis priemonių, skirtų jaunimo perėjimui iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką palengvinti; šiuo klausimu pažymi dualinio profesinio mokymo sėkmę tam tikrose valstybėse narėse, kuris užtikrino didžiausią jaunimo užimtumą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

59.

ragina valstybes nares imtis priemonių, skirtų jaunimo perėjimui iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką palengvinti; šiuo klausimu pažymi dualinio profesinio mokymo sėkmę tam tikrose valstybėse narėse, kuris užtikrino didžiausią jaunimo užimtumą Europos Sąjungoje;

| 60. | mano, kad labai svarbu padėti jauniems žmonėms veiksmingiau įgyti įgūdžius, todėl būtinas glaudesnis įmonių, vyriausybių ir švietimo paslaugų teikėjų bendradarbiavimas ir bendravimas; |
| --- | --- |

60.

mano, kad labai svarbu padėti jauniems žmonėms veiksmingiau įgyti įgūdžius, todėl būtinas glaudesnis įmonių, vyriausybių ir švietimo paslaugų teikėjų bendradarbiavimas ir bendravimas;

| 61. | palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji ketina pristatyti jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį; ragina valstybes nares, artimai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, skatinti ir plėtoti jaunimo garantijas, siekiant užtikrinti kiekvienam jaunuoliui ES galimybę gauti darbo pasiūlymą, praktiką, papildomus mokymus arba darbą ir mokymąsi kartu po daugiausia keturių mėnesių nedarbo; mano, kad jaunimo garantijų programos bendras finansavimas iš Europos Sąjungos lėšų, ypač iš ESF, turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį; ragina Komisiją teikti valstybėms narėms ir regionams techninę pagalbą įgyvendinti šias programas ir, kad būtų tinkamai panaudotos ESF lėšos jaunimo garantijų programai plėtoti; pabrėžia, kad nacionaliniai sektoriniai partneriai, glaudžiai bendradarbiaudami su vietos ir regionų valdžios institucijomis, turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį įgyvendinant jaunimo garantijų programas; |
| --- | --- |

61.

palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji ketina pristatyti jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį; ragina valstybes nares, artimai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, skatinti ir plėtoti jaunimo garantijas, siekiant užtikrinti kiekvienam jaunuoliui ES galimybę gauti darbo pasiūlymą, praktiką, papildomus mokymus arba darbą ir mokymąsi kartu po daugiausia keturių mėnesių nedarbo; mano, kad jaunimo garantijų programos bendras finansavimas iš Europos Sąjungos lėšų, ypač iš ESF, turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį; ragina Komisiją teikti valstybėms narėms ir regionams techninę pagalbą įgyvendinti šias programas ir, kad būtų tinkamai panaudotos ESF lėšos jaunimo garantijų programai plėtoti; pabrėžia, kad nacionaliniai sektoriniai partneriai, glaudžiai bendradarbiaudami su vietos ir regionų valdžios institucijomis, turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį įgyvendinant jaunimo garantijų programas;

| 62. | pažymi, kad jaunimo garantijų programos turėtų būti papildytos kokybės sistema, siekiant užtikrinti, kad šių paslaugų ir mokymų, praktikos ir siūlomų darbo vietų kokybė apimtų tinkamą atlyginimą, darbo sąlygas ir atitiktų sveikatos bei saugos standartus; mano, kad tokiomis aplinkybėmis visiems jauniems žmonėms turėtų būti atliktas asmeninis jų poreikių vertinimas ir suteiktos jiems pritaikytos individualizuotos paslaugos; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad jaunimo garantijų programos turėtų būti papildytos kokybės sistema, siekiant užtikrinti, kad šių paslaugų ir mokymų, praktikos ir siūlomų darbo vietų kokybė apimtų tinkamą atlyginimą, darbo sąlygas ir atitiktų sveikatos bei saugos standartus; mano, kad tokiomis aplinkybėmis visiems jauniems žmonėms turėtų būti atliktas asmeninis jų poreikių vertinimas ir suteiktos jiems pritaikytos individualizuotos paslaugos;

| 63. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą vykdyti daugiašalę jaunimo garantijų programos įgyvendinimo priežiūrą padedant Užimtumo komitetui ir prašo Parlamento veikti kartu; |
| --- | --- |

63.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą vykdyti daugiašalę jaunimo garantijų programos įgyvendinimo priežiūrą padedant Užimtumo komitetui ir prašo Parlamento veikti kartu;

| 64. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pasiūlyti Tarybai rekomendaciją dėl jaunimo garantijų programų; ragina valstybes nares ir regionus skatinti jaunimo verslumą bei savarankišką darbą ir įgyvendinti konkrečias tikslines paramos jaunimo verslo plėtrai programas; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pasiūlyti Tarybai rekomendaciją dėl jaunimo garantijų programų; ragina valstybes nares ir regionus skatinti jaunimo verslumą bei savarankišką darbą ir įgyvendinti konkrečias tikslines paramos jaunimo verslo plėtrai programas;

| 65. | pabrėžia, kad 2012 m. sausio mėn. Europos Vadovų Taryba pasiūlė bandomuosius veiksmus siekiant padėti aštuonioms valstybėms narėms, kuriose nustatyti didžiausi jaunimo nedarbo rodikliai, perskirstyti joms skirtas ES struktūrinių fondų lėšas siekiant išspręsti jaunimo nedarbo problemą; apgailestauja, kad 2012 m. gegužės mėn. Komisija gerokai sumažino perskirstymui skiriamas lėšas nuo 82 mlrd. EUR iki 29,8 mlrd. EUR, todėl sumažėjo bandomųjų veiksmų apimtis; apgailestauja, kad iki šiol tik maža šių lėšų dalis buvo nukreipta siekiant padėti jauniems žmonėms susirasti darbą; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad 2012 m. sausio mėn. Europos Vadovų Taryba pasiūlė bandomuosius veiksmus siekiant padėti aštuonioms valstybėms narėms, kuriose nustatyti didžiausi jaunimo nedarbo rodikliai, perskirstyti joms skirtas ES struktūrinių fondų lėšas siekiant išspręsti jaunimo nedarbo problemą; apgailestauja, kad 2012 m. gegužės mėn. Komisija gerokai sumažino perskirstymui skiriamas lėšas nuo 82 mlrd. EUR iki 29,8 mlrd. EUR, todėl sumažėjo bandomųjų veiksmų apimtis; apgailestauja, kad iki šiol tik maža šių lėšų dalis buvo nukreipta siekiant padėti jauniems žmonėms susirasti darbą;

| 66. | palankiai vertina pasiūlymą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu labiau panaudoti Europos socialinį fondą jaunimo užimtumo priemonėms; ragina ESF lėšas su jaunimu susijusioms priemonėms skirti konkrečiai stažuotėms (praktikai) ir verslumui; palankai vertina nepanaudotų struktūrinių fondų pinigų perkėlimą iš ES 2007–2013 m. finansinio laikotarpio, siekiant spręsti aukšto jaunimo nedarbo lygio problemą ir remti mažąsias ir vidutines įmones; |
| --- | --- |

66.

palankiai vertina pasiūlymą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu labiau panaudoti Europos socialinį fondą jaunimo užimtumo priemonėms; ragina ESF lėšas su jaunimu susijusioms priemonėms skirti konkrečiai stažuotėms (praktikai) ir verslumui; palankai vertina nepanaudotų struktūrinių fondų pinigų perkėlimą iš ES 2007–2013 m. finansinio laikotarpio, siekiant spręsti aukšto jaunimo nedarbo lygio problemą ir remti mažąsias ir vidutines įmones;

Investavimas į švietimą ir mokymą

| 67. | pabrėžia, kad svarbu tam tikruose sektoriuose ir (arba) regionuose geriau stebėti įgūdžius ir kuo greičiau šalinti esamą gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti tobulinant ES įgūdžių panoramą, kad būtų galima susidaryti išsamų vaizdą apie ES reikalingus įgūdžius; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad svarbu tam tikruose sektoriuose ir (arba) regionuose geriau stebėti įgūdžius ir kuo greičiau šalinti esamą gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti tobulinant ES įgūdžių panoramą, kad būtų galima susidaryti išsamų vaizdą apie ES reikalingus įgūdžius;

| 68. | ragina ES ir valstybes nares skatinti švietimo ir mokymo sektoriaus ir įmonių bendradarbiavimą ir sąveiką, kad būtų prognozuojami poreikiai, švietimo ir mokymo sistemos pritaikomos prie darbo rinkos poreikių siekiant, kad darbo jėga gautų reikiamų įgūdžių, atsižvelgiant į kintančią darbo aplinką ir individualius senėjančios darbo jėgos poreikius, ir būtų palengvintas perėjimas nuo švietimo ir mokymo prie realaus darbo; |
| --- | --- |

68.

ragina ES ir valstybes nares skatinti švietimo ir mokymo sektoriaus ir įmonių bendradarbiavimą ir sąveiką, kad būtų prognozuojami poreikiai, švietimo ir mokymo sistemos pritaikomos prie darbo rinkos poreikių siekiant, kad darbo jėga gautų reikiamų įgūdžių, atsižvelgiant į kintančią darbo aplinką ir individualius senėjančios darbo jėgos poreikius, ir būtų palengvintas perėjimas nuo švietimo ir mokymo prie realaus darbo;

| 69. | ragina valstybes nares prioritetine tvarka sudaryti sąlygas investicijoms į švietimą, mokymą, verslumo įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą visoms amžiaus grupėms ne tik per formaliojo mokymosi sistemą, bet ir plėtojant neformaliojo mokymosi ir savimokos galimybes; perspėja apie švietimo ir mokymo biudžetų sumažinimo kainą, nes dėl to apsunkinamas išėjimas iš krizės ir mažinamas valstybių narių ekonomikos konkurencingumas; |
| --- | --- |

69.

ragina valstybes nares prioritetine tvarka sudaryti sąlygas investicijoms į švietimą, mokymą, verslumo įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą visoms amžiaus grupėms ne tik per formaliojo mokymosi sistemą, bet ir plėtojant neformaliojo mokymosi ir savimokos galimybes; perspėja apie švietimo ir mokymo biudžetų sumažinimo kainą, nes dėl to apsunkinamas išėjimas iš krizės ir mažinamas valstybių narių ekonomikos konkurencingumas;

| 70. | pabrėžia, kad, pasinaudojant naujomis mokymosi galimybėmis ir išnaudojant neformaliai mokantis gautas žinias, įgūdžius ir kompetenciją, galima stipriai padidinti galimybes susirasti darbą; pabrėžia neformaliojo mokymosi ir savimokos patikimumo svarbą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, kuria valstybės narės kviečiamos iki 2015 m. sukurti mokymosi rezultatų patvirtinimo sistemą, susietą su Europos kvalifikacijų sandara, įskaitant galimybę gauti visą arba dalinę kvalifikaciją neformaliojo mokymosi arba savimokos pagrindu; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad, pasinaudojant naujomis mokymosi galimybėmis ir išnaudojant neformaliai mokantis gautas žinias, įgūdžius ir kompetenciją, galima stipriai padidinti galimybes susirasti darbą; pabrėžia neformaliojo mokymosi ir savimokos patikimumo svarbą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, kuria valstybės narės kviečiamos iki 2015 m. sukurti mokymosi rezultatų patvirtinimo sistemą, susietą su Europos kvalifikacijų sandara, įskaitant galimybę gauti visą arba dalinę kvalifikaciją neformaliojo mokymosi arba savimokos pagrindu;

| 71. | ragina veiksmingai įgyvendinti nacionalines kvalifikacijų sistemas kaip priemonę skatinti mokymosi visą gyvenimą plėtojimą; pakartoja savo raginimą Komisijai, kad reikėtų įgyvendinti Europos įgūdžių paso idėją, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir skatinamas tarpvalstybinis darbuotojų judumas; |
| --- | --- |

71.

ragina veiksmingai įgyvendinti nacionalines kvalifikacijų sistemas kaip priemonę skatinti mokymosi visą gyvenimą plėtojimą; pakartoja savo raginimą Komisijai, kad reikėtų įgyvendinti Europos įgūdžių paso idėją, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir skatinamas tarpvalstybinis darbuotojų judumas;

| 72. | pabrėžia, kad reikia gerinti mokytojų kokybę, kompetenciją ir statusą kaip sine qua non sąlygą aukšto lygio Europos švietimo ir mokymo sistemai; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti šiam tikslui reikalingas pastangas ir išteklius; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad reikia gerinti mokytojų kokybę, kompetenciją ir statusą kaip sine qua non sąlygą aukšto lygio Europos švietimo ir mokymo sistemai; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti šiam tikslui reikalingas pastangas ir išteklius;

Labiau prisitaikančios, dinamiškesnės ir įtraukesnės darbo rinkos, taip pat geresnės kokybės užimtumas

| 73. | mano, kad darbo rinkos reformomis turėtų būti siekiama didinti produktyvumą ir konkurencingumą, užtikrinant darbo vietos kokybę; ragina Europos Vadovų Tarybą 2013 m. politikos gairėse atkreipti dėmesį į darbo vietos kokybės klausimą, ypač dėl galimybes darbuotojams naudotis sutartyse įtvirtintomis pagrindinėmis darbo teisėmis, ir nepažeidžiant valstybių narių teisės aktų; |
| --- | --- |

73.

mano, kad darbo rinkos reformomis turėtų būti siekiama didinti produktyvumą ir konkurencingumą, užtikrinant darbo vietos kokybę; ragina Europos Vadovų Tarybą 2013 m. politikos gairėse atkreipti dėmesį į darbo vietos kokybės klausimą, ypač dėl galimybes darbuotojams naudotis sutartyse įtvirtintomis pagrindinėmis darbo teisėmis, ir nepažeidžiant valstybių narių teisės aktų;

| 74. | mano, kad struktūrinėmis darbo rinkos reformomis turėtų būti sudarytos vidinio lankstumo galimybės, kad būtų galima išsaugoti darbo vietas esant ekonominiams sunkumams ir užtikrinti darbo vietos kokybę, darbuotojų perkėlimo saugumą, bedarbio pašalpų sistemas, pagrįstas aktyvumo reikalavimais ir susietas su reintegracijos politikos kryptimis, kurios skatintų dirbti, bet užtikrintų pakankamas pajamas, sutarčių sąlygas, padedančias kovoti su darbo rinkos susiskaidymu, numatyti ekonomikos restruktūrizavimą ir užtikrinti galimybę mokytis visą gyvenimą; |
| --- | --- |

74.

mano, kad struktūrinėmis darbo rinkos reformomis turėtų būti sudarytos vidinio lankstumo galimybės, kad būtų galima išsaugoti darbo vietas esant ekonominiams sunkumams ir užtikrinti darbo vietos kokybę, darbuotojų perkėlimo saugumą, bedarbio pašalpų sistemas, pagrįstas aktyvumo reikalavimais ir susietas su reintegracijos politikos kryptimis, kurios skatintų dirbti, bet užtikrintų pakankamas pajamas, sutarčių sąlygas, padedančias kovoti su darbo rinkos susiskaidymu, numatyti ekonomikos restruktūrizavimą ir užtikrinti galimybę mokytis visą gyvenimą;

| 75. | ragina valstybes nares kovoti su esamomis pavojingomis darbo sąlygomis ir neleisti joms plisti, taip pat su apsimestiniu savarankišku darbu ir užtikrinti, kad pagal laikinąsias darbo sutartis arba darbo ne visą darbo laiką sutartis dirbantys asmenys, taip pat savarankiškai dirbantys asmenys gautų atitinkamą socialinę apsaugą ir galimybes mokytis; |
| --- | --- |

75.

ragina valstybes nares kovoti su esamomis pavojingomis darbo sąlygomis ir neleisti joms plisti, taip pat su apsimestiniu savarankišku darbu ir užtikrinti, kad pagal laikinąsias darbo sutartis arba darbo ne visą darbo laiką sutartis dirbantys asmenys, taip pat savarankiškai dirbantys asmenys gautų atitinkamą socialinę apsaugą ir galimybes mokytis;

| 76. | ragina valstybes nares prireikus tobulinti užimtumą reglamentuojančius teisės aktus, siekiant skatinti stabilius užimtumo ryšius, ir remti bei plėtoti lankstesnę darbo tvarką, kartu užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą, ypač vyresnių ir jaunesnių darbuotojų atžvilgiu, taip pat skatinti darbuotojų savanorišką judumą įgyvendinant judumo rėmimo programas; |
| --- | --- |

76.

ragina valstybes nares prireikus tobulinti užimtumą reglamentuojančius teisės aktus, siekiant skatinti stabilius užimtumo ryšius, ir remti bei plėtoti lankstesnę darbo tvarką, kartu užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą, ypač vyresnių ir jaunesnių darbuotojų atžvilgiu, taip pat skatinti darbuotojų savanorišką judumą įgyvendinant judumo rėmimo programas;

| 77. | ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti mažo palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, įskaitant mažumoms (pvz., romams) priklausančius asmenis ir neįgaliuosius, dalyvavimo darbo rinkoje problemą ir visuomet išlaikyti tinkamą darbo užmokestį; |
| --- | --- |

77.

ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti mažo palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, įskaitant mažumoms (pvz., romams) priklausančius asmenis ir neįgaliuosius, dalyvavimo darbo rinkoje problemą ir visuomet išlaikyti tinkamą darbo užmokestį;

| 78. | ragina valstybes nares padidinti aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, abipusiškai remiant deramas skatinimo dirbti iniciatyvas, pvz., perėjimo nuo socialinės paramos prie darbo programas, ir tinkamomis lengvatų sistemomis, siekiant išlaikyti žmonių gebėjimą įsidarbinti, padėti jiems grįžti į darbą ir išsaugoti deramas gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

78.

ragina valstybes nares padidinti aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, abipusiškai remiant deramas skatinimo dirbti iniciatyvas, pvz., perėjimo nuo socialinės paramos prie darbo programas, ir tinkamomis lengvatų sistemomis, siekiant išlaikyti žmonių gebėjimą įsidarbinti, padėti jiems grįžti į darbą ir išsaugoti deramas gyvenimo sąlygas;

| 79. | ragina valstybes nares numatyti restruktūrizavimo procesus, siekiant išsaugoti darbo vietas, skatinti vidaus ir išorės judumą ir mažinti galimą neigiamą restruktūrizavimo procesų poveikį; ragina valstybes nares veiksmingai įgyvendinti nacionalinę teisę ir galiojančias ES direktyvas (pvz., Kolektyvinio atleidimo iš darbo direktyvą, Įmonių perdavimo direktyvą, Konsultavimosi pagrindų direktyvą), deramai laikantis subsidiarumo principo; mano, kad ES lėšos turėtų atlikti svarbų vaidmenį vengiant galimo neigiamo restruktūrizavimo procesų poveikio, jį mažinant arba švelninant; |
| --- | --- |

79.

ragina valstybes nares numatyti restruktūrizavimo procesus, siekiant išsaugoti darbo vietas, skatinti vidaus ir išorės judumą ir mažinti galimą neigiamą restruktūrizavimo procesų poveikį; ragina valstybes nares veiksmingai įgyvendinti nacionalinę teisę ir galiojančias ES direktyvas (pvz., Kolektyvinio atleidimo iš darbo direktyvą, Įmonių perdavimo direktyvą, Konsultavimosi pagrindų direktyvą), deramai laikantis subsidiarumo principo; mano, kad ES lėšos turėtų atlikti svarbų vaidmenį vengiant galimo neigiamo restruktūrizavimo procesų poveikio, jį mažinant arba švelninant;

| 80. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą Direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą Direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, įgyvendinimą;

| 81. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų judumui šalies ir tarpvalstybinėje darbo rinkoje gerinti siekiant stiprinti Europos darbo rinkos integraciją šalinant teisines ir administracines kliūtis laisvam darbuotojų judėjimui Europos Sąjungoje, pvz., pereinamojo laikotarpio darbo rinkos apribojimus darbuotojams iš Rumunijos ir Bulgarijos, gerinant socialinės apsaugos teises ir darbo sąlygas darbuotojams, atsižvelgiant į jų laisvo judėjimo teisę; ragina valstybes nares labiau naudoti EURES, kad daugiau darbuotojų rastų darbus kitose šalyse; |
| --- | --- |

81.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų judumui šalies ir tarpvalstybinėje darbo rinkoje gerinti siekiant stiprinti Europos darbo rinkos integraciją šalinant teisines ir administracines kliūtis laisvam darbuotojų judėjimui Europos Sąjungoje, pvz., pereinamojo laikotarpio darbo rinkos apribojimus darbuotojams iš Rumunijos ir Bulgarijos, gerinant socialinės apsaugos teises ir darbo sąlygas darbuotojams, atsižvelgiant į jų laisvo judėjimo teisę; ragina valstybes nares labiau naudoti EURES, kad daugiau darbuotojų rastų darbus kitose šalyse;

| 82. | atkreipia dėmesį į visose amžiaus grupėse didėjantį skurdo ir nedarbo lygį; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti naujus įsipareigojimus šiai padėčiai ištaisyti, ypač dėl dirbančių asmenų skurdo, menkus ryšius su darbo rinka turinčių ar iš viso jų neturinčių žmonių skurdo, įskaitant ilgalaikius vyresnio amžiaus bedarbius, ir vyresnio amžiaus žmonių skurdo; |
| --- | --- |

82.

atkreipia dėmesį į visose amžiaus grupėse didėjantį skurdo ir nedarbo lygį; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti naujus įsipareigojimus šiai padėčiai ištaisyti, ypač dėl dirbančių asmenų skurdo, menkus ryšius su darbo rinka turinčių ar iš viso jų neturinčių žmonių skurdo, įskaitant ilgalaikius vyresnio amžiaus bedarbius, ir vyresnio amžiaus žmonių skurdo;

| 83. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų pašalintas neigiamas fiskalinio konsolidavimo poveikis lyčių lygybei, moterų užimtumui ir skurdui, integruojant lyčių aspektą į valstybių narių biudžetus, atsižvelgiant į griežtesnes su lyčių aspektu susijusias rekomendacijas valstybėms narėms ir atskiriant pagrindinius strategijos „Europa 2020“ tikslus ir atitinkamus nacionalinius tikslus pagal lytį; |
| --- | --- |

83.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų pašalintas neigiamas fiskalinio konsolidavimo poveikis lyčių lygybei, moterų užimtumui ir skurdui, integruojant lyčių aspektą į valstybių narių biudžetus, atsižvelgiant į griežtesnes su lyčių aspektu susijusias rekomendacijas valstybėms narėms ir atskiriant pagrindinius strategijos „Europa 2020“ tikslus ir atitinkamus nacionalinius tikslus pagal lytį;

Viešųjų paslaugų kokybės užtikrinimas, kova su skurdu ir socialinės įtraukties skatinimas

| 84. | ragina valstybes nares pagerinti socialinės apsaugos sistemų pakankamumą ir veiksmingumą siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau švelnintų skurdo ir socialinės atskirties poveikį; kartu pažymi, kad būtina modernizuoti Europos socialinį modelį siekiant kurti „gerovės valstybes“, kuriose investuojama į žmogiškuosius išteklius ir suteikiamos priemonės ir paskatos tvarioms darbo vietoms kurti ir augimui skatinti, taip pat užkertamas kelias socialiniams iškraipymams; |
| --- | --- |

84.

ragina valstybes nares pagerinti socialinės apsaugos sistemų pakankamumą ir veiksmingumą siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau švelnintų skurdo ir socialinės atskirties poveikį; kartu pažymi, kad būtina modernizuoti Europos socialinį modelį siekiant kurti „gerovės valstybes“, kuriose investuojama į žmogiškuosius išteklius ir suteikiamos priemonės ir paskatos tvarioms darbo vietoms kurti ir augimui skatinti, taip pat užkertamas kelias socialiniams iškraipymams;

| 85. | ragina valstybes nares įgyvendinti aktyvias įtraukties strategijas ir teikti pakankamas, finansiškai prieinamas aukštos kokybės paslaugas, taip pat modeliuoti kokybiškas darbo vietas, kad mažas pajamas gaunančios ir pažeidžiamos grupės netaptų socialiai atskirtos; |
| --- | --- |

85.

ragina valstybes nares įgyvendinti aktyvias įtraukties strategijas ir teikti pakankamas, finansiškai prieinamas aukštos kokybės paslaugas, taip pat modeliuoti kokybiškas darbo vietas, kad mažas pajamas gaunančios ir pažeidžiamos grupės netaptų socialiai atskirtos;

| 86. | ragina valstybes nares nacionalinėse reformų programose nurodyti, kaip bus naudojamos ES lėšos padedant pasiekti nacionalinius skurdo mažinimo ir kitus socialinius, užimtumo ir švietimo tikslus, kuriais užtikrinamas strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

86.

ragina valstybes nares nacionalinėse reformų programose nurodyti, kaip bus naudojamos ES lėšos padedant pasiekti nacionalinius skurdo mažinimo ir kitus socialinius, užimtumo ir švietimo tikslus, kuriais užtikrinamas strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimas;

| 87. | ragina ES ir valstybes nares užtikrinti, kad bet kokiomis sveikatos apsaugos sistemų reformomis būtų siekiama pagerinti kokybę, užtikrinti pakankamumą, finansinį prieinamumą ir visuotinį prieinamumą bei garantuoti tvarumą; |
| --- | --- |

87.

ragina ES ir valstybes nares užtikrinti, kad bet kokiomis sveikatos apsaugos sistemų reformomis būtų siekiama pagerinti kokybę, užtikrinti pakankamumą, finansinį prieinamumą ir visuotinį prieinamumą bei garantuoti tvarumą;

| 88. | mano, kad tikslinės samdymo subsidijos naujai į darbą priimamiems asmenims iš palankių sąlygų neturinčių grupių yra veiksmingas būdas didinti jų dalyvavimo darbo rinkoje lygį; |
| --- | --- |

88.

mano, kad tikslinės samdymo subsidijos naujai į darbą priimamiems asmenims iš palankių sąlygų neturinčių grupių yra veiksmingas būdas didinti jų dalyvavimo darbo rinkoje lygį;

| 89. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad fiskalinis konsolidavimas atitiktų strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinį aspektus; |
| --- | --- |

89.

ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad fiskalinis konsolidavimas atitiktų strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinį aspektus;

| 90. | nerimauja dėl socialinio krizės poveikio moterų skurdui; ragina Komisiją įvertinti fiskalinio konsolidavimo poveikį lyčių lygybei ir moterų užimtumui; |
| --- | --- |

90.

nerimauja dėl socialinio krizės poveikio moterų skurdui; ragina Komisiją įvertinti fiskalinio konsolidavimo poveikį lyčių lygybei ir moterų užimtumui;

| 91. | ragina valstybes nares kurti priemones dirbančiųjų skurdui mažinti, pvz., skatinti pakankamą namų ūkių narių dalyvavimą darbo rinkoje ir palengvinti asmenų, dirbančių prastai apmokamus ir pavojingus darbus, perėjimą į geresnes darbo vietas; ragina valstybes nares kovoti su dirbančiųjų skurdu – įgyvendinti darbo rinkos politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti deramus darbuotojų atlyginimus; |
| --- | --- |

91.

ragina valstybes nares kurti priemones dirbančiųjų skurdui mažinti, pvz., skatinti pakankamą namų ūkių narių dalyvavimą darbo rinkoje ir palengvinti asmenų, dirbančių prastai apmokamus ir pavojingus darbus, perėjimą į geresnes darbo vietas; ragina valstybes nares kovoti su dirbančiųjų skurdu – įgyvendinti darbo rinkos politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti deramus darbuotojų atlyginimus;

| 92. | ragina Komisiją kasmet lapkričio pradžioje (pradedant 2013 m. lapkričio 4–5 d.) metinę augimo apžvalgą pristatyti kompetentingiems Parlamento komitetams, tokiu būdu Parlamentui suteikiant pakankamai laiko pareikšti savo nuomonę dėl Europos semestro; |
| --- | --- |

92.

ragina Komisiją kasmet lapkričio pradžioje (pradedant 2013 m. lapkričio 4–5 d.) metinę augimo apžvalgą pristatyti kompetentingiems Parlamento komitetams, tokiu būdu Parlamentui suteikiant pakankamai laiko pareikšti savo nuomonę dėl Europos semestro;

Tolesni valdymo, įsipareigojimų ir demokratinio teisėtumo stiprinimo veiksmai

| 93. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir valstybes nares užtikrinti, kad, siekiant įtvirtinti atsakomybę, į politikos gairių įgyvendinimą ir stebėseną būtų įtraukti valstybių narių ir regionų parlamentai, socialiniai partneriai, valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

93.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir valstybes nares užtikrinti, kad, siekiant įtvirtinti atsakomybę, į politikos gairių įgyvendinimą ir stebėseną būtų įtraukti valstybių narių ir regionų parlamentai, socialiniai partneriai, valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė;

| 94. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją veiksmingiau integruoti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų užimtumo, socialinių ir švietimo tikslų stebėseną ir vertinimą į 2013 m. Europos semestrą; |
| --- | --- |

94.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją veiksmingiau integruoti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų užimtumo, socialinių ir švietimo tikslų stebėseną ir vertinimą į 2013 m. Europos semestrą;

| 95. | pakartoja savo raginimą didinti Europos semestro demokratinį teisėtumą; ragina Europos Vadovų Tarybą priimant 2013 m. politikos gaires atsižvelgti į Europos Parlamento išreikštą susirūpinimą ir pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

95.

pakartoja savo raginimą didinti Europos semestro demokratinį teisėtumą; ragina Europos Vadovų Tarybą priimant 2013 m. politikos gaires atsižvelgti į Europos Parlamento išreikštą susirūpinimą ir pateiktus pasiūlymus;

| 96. | pageidauja, kad Europos Parlamentas būtų visateisis Europos semestro veikėjas, atstovautų piliečių interesams, o būsima valstybių narių socialinė politika taip taptų teisėtesnė; |
| --- | --- |

96.

pageidauja, kad Europos Parlamentas būtų visateisis Europos semestro veikėjas, atstovautų piliečių interesams, o būsima valstybių narių socialinė politika taip taptų teisėtesnė;

| 97. | pageidauja stipresnio valstybių narių parlamentų vaidmens, susijusios su jų dalyvavimu kuriant Europos semestro ekonominę ir socialinę politiką, kad būtų užtikrintas priimamų sprendimų teisėtumas; |
| --- | --- |

97.

pageidauja stipresnio valstybių narių parlamentų vaidmens, susijusios su jų dalyvavimu kuriant Europos semestro ekonominę ir socialinę politiką, kad būtų užtikrintas priimamų sprendimų teisėtumas;

| 98. | reikalauja socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimo didinant socialinės politikos sričių pakankamumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

98.

reikalauja socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimo didinant socialinės politikos sričių pakankamumą ir veiksmingumą;

o

o o

| 99. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

99.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0408.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0542.

(3)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 116.

(4)  OL L 308, 2010 11 24, p. 46.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0260.

(6)  Žr. 2010 m. lapkričio 26 d. klaidų ištaisymą.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0466.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0495.

(9)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0224.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0230.

(12)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 29.

(13)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 6.

(14)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(15)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0419.

(16)  OL L 175, 1999 7 10, p. 43.

(17)  OL L 14, 1998 1 20, p. 9.

---

PRIEDAS

KONKREČIOS REKOMENDACIJOS, KURIAS TURĖTŲ SAVO POLITIKOS GAIRĖSE PRIIMTI EUROPOS VADOVŲ TARYBA

Strategijos „Europa 2020“ tikslai

1 rekomendacija. Įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų įgyvendinti visi strategijos „Europa 2020“ tikslai, siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo;

2013 m. nacionalinėse reformų programose būtų nustatyti pakankami įsipareigojimai strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti;

valstybės narės veiksmingiau skirstytų nacionalinius biudžetus strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti;

būtų užtikrinta, jog strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti būtų skirta pakankamai ES lėšų.

Darbo vietų kūrimas vykdant struktūrines reformas ir į ekonomikos augimą orientuotas investicijas

2.1 rekomendacija dėl nacionalinių užimtumo planų

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

valstybės narės kaip savo 2013 m. nacionalinių reformų planų (NRP) dalį pateiktų nacionalinius užimtumo planus (NUP);

NUP apimtų:

| — | išsamias darbo vietų kūrimo ir ekologiško užimtumo priemones, ypač sektoriuose, turinčiuose dideles užimtumo galimybes, |
| --- | --- |

—

išsamias darbo vietų kūrimo ir ekologiško užimtumo priemones, ypač sektoriuose, turinčiuose dideles užimtumo galimybes,

| — | užimtumo politikos ir finansinių priemonių sąsają, |
| --- | --- |

—

užimtumo politikos ir finansinių priemonių sąsają,

| — | darbo rinkos reformas, jeigu būtina; |
| --- | --- |

—

darbo rinkos reformas, jeigu būtina;

| — | aktyvią darbo rinkos politiką, skirtą jauniems bedarbiams, ilgalaikiams bedarbiams, vyresnio amžiaus bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms kolektyvinėms grupėms; |
| --- | --- |

—

aktyvią darbo rinkos politiką, skirtą jauniems bedarbiams, ilgalaikiams bedarbiams, vyresnio amžiaus bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms kolektyvinėms grupėms;

| — | aiškų daugiametės reformų darbotvarkės parengimo per ateinančius 12 mėnesių tvarkaraštį ir nuorodas į sritis bei regionus, kuriuose juntamas specialistų trūkumas ir perteklius. |
| --- | --- |

—

aiškų daugiametės reformų darbotvarkės parengimo per ateinančius 12 mėnesių tvarkaraštį ir nuorodas į sritis bei regionus, kuriuose juntamas specialistų trūkumas ir perteklius.

2.2 rekomendacija dėl darbo apmokestinimo reformų

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

valstybės narės patvirtintų mokesčių reformas, kuriomis būtų skatinamas užimtumas;

valstybės narės svarstytų galimybes mažinti mokesčius darbo jėgai, ypač tikslinį laikiną socialinio draudimo įmokų sumažinimą arba darbo subsidijų programas naujai į darbą priimamiems asmenims, konkrečiai žemos kvalifikacijos arba ilgalaikiams bedarbiams, taip pat kitoms pažeidžiamoms grupėms, kartu užtikrindamos valstybinių pensijų sistemų tvarumą ilguoju laikotarpiu.

2.3 rekomendacija. Kova su nedeklaruojamu darbu

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

neoficialus ir nedeklaruojamas darbas virstų teisėtu darbu, be kita ko, didinant darbo inspekcijų pajėgumą.

2.4 rekomendacija dėl darbo užmokesčio nustatymo sistemų

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

Modernizuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemas aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams, atsižvelgiant į nacionalinių pramonės ryšių modelių skirtumus, ir vedant socialinį dialogą darbo užmokestį derinti su produktyvumo raida pragyvenimo lygį atitinkančio darbo užmokesčio ribose;

2.5 rekomendacija. Reformos pensijų sistemų tvarumui užtikrinti

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų imtasi reikiamų reformų pensijų sistemų tvarumui užtikrinti, remiantis:

| — | pensinis amžiaus galėtų būti vertinamas pagal sveiko gyvenimo trukmės raidą; |
| --- | --- |

—

pensinis amžiaus galėtų būti vertinamas pagal sveiko gyvenimo trukmės raidą;

| — | faktinio pensinio amžiaus didinimu gerinant darbo sąlygas, mažinant ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos (pvz., sukuriant mokestinių lengvatų politiką, kuria skatinama ilgiau neišeiti į pensiją) ir suteikiant darbuotojams galimybę lanksčiai pereiti nuo darbo prie pensijos; |
| --- | --- |

—

faktinio pensinio amžiaus didinimu gerinant darbo sąlygas, mažinant ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos (pvz., sukuriant mokestinių lengvatų politiką, kuria skatinama ilgiau neišeiti į pensiją) ir suteikiant darbuotojams galimybę lanksčiai pereiti nuo darbo prie pensijos;

| — | politika, kuria didinamos užimtumo galimybės senyvo amžiaus darbuotojams, galimybės mokytis visą gyvenimą ir remiamas sveikas aktyvus senėjimas ir kuriai turi būti skiriamas didžiausias dėmesys įgyvendinant pensijų sistemų reformas siekiant užkirsti kelią, kad senyvo amžiaus darbuotojai nebūtų be darbo ilgesnį laiką; |
| --- | --- |

—

politika, kuria didinamos užimtumo galimybės senyvo amžiaus darbuotojams, galimybės mokytis visą gyvenimą ir remiamas sveikas aktyvus senėjimas ir kuriai turi būti skiriamas didžiausias dėmesys įgyvendinant pensijų sistemų reformas siekiant užkirsti kelią, kad senyvo amžiaus darbuotojai nebūtų be darbo ilgesnį laiką;

2.6 rekomendacija dėl ekonomikos augimui skirtų investicijų

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

taupymo programos netrukdytų darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą skatinančioms politikos priemonėms, taip pat nekenktų socialinei apsaugai;

valstybės narės skirtų pirmenybę ekonomikos augimui palankioms investicijoms į švietimą, mokymąsi visą gyvenimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei efektyvų energijos vartojimą.

2.7 rekomendacija. Svarbių sektorių, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės rūpybos, bei IRT sektoriaus darbo vietų kūrimo galimybių išnaudojimas

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

Komisija ir valstybės narės remtų iniciatyvas ir investicijas, kuriomis palengvinama dideles užimtumo galimybes turinčių sektorių, pvz., naujų pramonės šakų, ekologiškos ekonomikos, paslaugų, sveikatos ir socialinės rūpybos, bei IRT sektoriaus plėtra;

ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti reikalingus šiuose sektoriuose įgūdžius ir investicijas į švietimą ir mokymą, kad būtų suteikti šie įgūdžiai ir būtų sudarytos palankios sąlygos darbuotojų, ypač nekvalifikuotų ir senyvo amžiaus, prisitaikymui.

2.8 rekomendacija. Struktūrinės reformos, skirtos skatinti darbo vietų moterims kūrimui

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

politikos gairėse, kurias turi patvirtinti Europos Vadovų Taryba, būtų taikomas lyčių integravimo aspektas;

būtų imtasi reikiamų priemonių didesniam moterų užimtumui skatinti, pvz., prieinama priežiūra ir vaikų priežiūra, atitinkamos motinystės, tėvystės ir vaikų auginimo atostogų schemos, taip pat lanksčios darbo valandos ir darbo vietos.

2.9 rekomendacija dėl bendrosios rinkos kūrimo užbaigimo

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

Komisija ir Europos Vadovų Taryba stiprintų pastangas tobulinti bendrąją rinką, skatintų skaitmeninę ekonomiką ir teiktų pirmenybę pažangiam reglamentavimui, kad mažėtų nereikalinga biurokratija; neatidėliojant būtų įgyvendintas antrasis bendrosios rinkos aktas.

Komisijos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose valstybėms narėms kartu būtų pateikiami praktiškesni bendrosios rinkos veikimo gerinimo sprendimai, kad būtų užtikrinama stipresnė visuomenės parama ir politinis įsipareigojimas siekiant paskatinti bendrosios rinkos sukūrimą;

2.10 rekomendacija. Pagerinti verslo, ypač MVĮ, aplinką

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

valstybės narės imtųsi reikiamų teisėkūros ir administracinių veiksmų, kad pagerintų verslo aplinką, ypač MVĮ;

Komisija ir valstybės narės kaip didžiausią prioritetą savo politinėje darbotvarkėje patvirtintų galimybę MVĮ gauti finansavimą;

valstybės narės skatintų ir remtų verslumą, įskaitant socialinį verslumą, ir veiklą pradedančias įmones, ypač įgyvendinant verslo plėtros programas ir gerinant galimybes gauti finansavimą.

2.11 rekomendacija. Pasitelkti visas ES lėšas

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

Valstybės narės visapusiškai pasinaudotų struktūriniais fondais, kad pagerintų įsidarbinimo galimybes ir veiksmingai kovotų su jaunimo, struktūriniu ir ilgalaikiu nedarbu ir pasiektų strategijos „Europa 2020“ tikslus.

Ragina Komisiją išsiaiškinti, kaip didžiausią nedarbo lygį turinčių valstybių narių atžvilgiu būtų galima padidinti struktūrinių fondų bendro finansavimo procentinį dydį siekiant padėti joms kompensuoti galimybės lanksčiai veikti įgyvendinant nacionalinę politiką apribojimus ir padėti joms finansuoti aktyvią darbo rinkos politiką. Ragina Komisiją apsvarstyti galimybę tam tikslui skirti papildomų lėšų iš kitų finansavimo šaltinių.

Ragina 2014 – 2020 m. programavimo laikotarpiu ne mažiau kaip 25 proc. sanglaudos fondo lėšų paskirti ESF.

Jaunimo užimtumas

3.1 rekomendacija. Pirmenybė jaunimo užimtumui

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

2013 m. politikos gairėse Europos Vadovų Taryba jaunimo užimtumui skirtų prioritetinį dėmesį; valstybės narės privalo pristatyti į nacionalines užimtumo programas įtrauktus jaunimo užimtumo planus, o Europos Komisija privalo stebėti, kaip įgyvendinami juose nustatyti politiniai tikslai;

kovos su jaunimo nedarbu priemonės apimtų:

| — | tikslines aktyvios darbo rinkos politikos priemones; |
| --- | --- |

—

tikslines aktyvios darbo rinkos politikos priemones;

| — | valstybės narės ir regionai, artimai bendradarbiaudami su socialiniais partneriais, įgyvendintų iniciatyvą „Jaunimo garantijos“, kuria užtikrinama, kad kiekvienas jaunesnis nei 25 metų amžiaus asmuo ES per keturis mėnesius nuo to laiko, kai tapo bedarbiu arba baigė mokslą formalaus švietimo įstaigoje, gautų kokybišką pasiūlymą dirbti, tęsti mokymąsi arba atlikti gamybinę arba mokomąją praktiką; šių programų finansavimas iš Sąjungos lėšų, ypač Europos socialinio fondo, turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį; |
| --- | --- |

—

valstybės narės ir regionai, artimai bendradarbiaudami su socialiniais partneriais, įgyvendintų iniciatyvą „Jaunimo garantijos“, kuria užtikrinama, kad kiekvienas jaunesnis nei 25 metų amžiaus asmuo ES per keturis mėnesius nuo to laiko, kai tapo bedarbiu arba baigė mokslą formalaus švietimo įstaigoje, gautų kokybišką pasiūlymą dirbti, tęsti mokymąsi arba atlikti gamybinę arba mokomąją praktiką; šių programų finansavimas iš Sąjungos lėšų, ypač Europos socialinio fondo, turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį;

| — | priemones įgūdžių paklausai ir pasiūlai darbo rinkoje suderinti, ypač užkertant kelią ankstyvam pasitraukimui iš mokyklos arba gamybinės praktikos programų, taip pat užtikrinant, kad švietimo ir mokymo sistemos veiksmingai teiktų jaunimui svarbius gebėjimus; |
| --- | --- |

—

priemones įgūdžių paklausai ir pasiūlai darbo rinkoje suderinti, ypač užkertant kelią ankstyvam pasitraukimui iš mokyklos arba gamybinės praktikos programų, taip pat užtikrinant, kad švietimo ir mokymo sistemos veiksmingai teiktų jaunimui svarbius gebėjimus;

| — | programas, kuriomis užtikrinamas perėjimas nuo švietimo ir mokymo prie darbo; |
| --- | --- |

—

programas, kuriomis užtikrinamas perėjimas nuo švietimo ir mokymo prie darbo;

| — | jaunimo verslumo ir savarankiško darbo skatinimą ir konkrečių tikslinių paramos jaunimo verslo plėtrai programų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

jaunimo verslumo ir savarankiško darbo skatinimą ir konkrečių tikslinių paramos jaunimo verslo plėtrai programų įgyvendinimą.

3.2 rekomendacija dėl nedirbančio, nesimokančio ir profesinio mokymo programose nedalyvaujančio jaunimo (NEET)

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

valstybės narės, remiamos ES institucijų, kurtų išsamias strategijas jaunimui, kuris nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET);

valstybes narės ir regionai, artimai bendradarbiaudami su socialiniais partneriais, skatintų ir plėtotų jaunimo garantijas, užtikrinančias kiekvienam jaunesniam nei 25 metų amžiaus asmeniui ES galimybę gauti darbo pasiūlymą, praktiką, papildomus mokymus arba darbą ir mokymąsi kartu po daugiausia keturių mėnesių nedarbo;

Komisija teiktų valstybėms narėms ir regionams techninę pagalbą, kad būtų gerai panaudotos ESF lėšos jaunimo garantijų programai plėtoti.

3.3 rekomendacija. Geriau panaudoti ES lėšas kovai su jaunimo nedarbu

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

2014–2020 m. programavimo laikotarpiu jaunimo užimtumo priemonėms būtų daugiau panaudojamas Europos socialinis fondas;

ESF lėšos būtų skiriamos su jaunimu susijusioms priemonėms, ypač stažuotėms (praktikai) ir verslumui.

Investuoti į švietimą ir mokymą

4.1 rekomendacija. Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų geriau stebimi įgūdžių poreikiai tam tikruose sektoriuose ir (arba) regionuose ir būtų greitai reaguojama į gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį;

Komisija ir valstybės narės bendradarbiautų tobulindamos ES įgūdžių panoramą, kad būtų sudarytas išsamus vaizdas apie ES reikalingus įgūdžius;

būtų skatinamas švietimo ir mokymo sektoriaus ir įmonių bendradarbiavimas ir sąveika, siekiant prognozuoti poreikius ir pritaikyti švietimo ir mokymo sistemas prie darbo rinkos poreikių, o darbo jėgai suteikti reikiamų įgūdžių ir palengvinti perėjimą nuo švietimo ir mokymo prie realaus darbo;

būtų skatinamos galimybės visoms amžiaus grupėms mokytis visą gyvenimą net tik per formaliojo mokymosi sistemą, bet ir plėtojant neformaliojo mokymosi ir savimokos galimybes;

iki 2015 m. būtų sukurta neformaliojo mokymosi ir savimokos rezultatų patvirtinimo sistema, susieta su Europos kvalifikacijų sandara;

būtų veiksmingai įgyvendinta nacionalinė kvalifikacijų sandara ir įgyvendinta Europos įgūdžių paso idėja.

4.2 rekomendacija. Investuoti į švietimą ir mokymą

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų užtikrintas veiksmingas investavimas į švietimą ir mokymą, vykdant viešųjų finansų konsolidavimą;

būtų patvirtintos priemonės ir ištekliai mokytojų kokybei, kompetencijai ir statusui gerinti.

Labiau prisitaikančios, dinamiškesnės ir įtraukesnės rinkos, taip pat geresnės kokybės užimtumas

5.1 rekomendacija dėl darbo rinkos reformų

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų skatinamos struktūrinės darbo rinkos reformos darbo jėgos našumui ir veiksmingumui padidinti, siekiant gerinti ES ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;

darbo rinkos reformos turėtų būti pagrįstos:

| — | vidinio lankstumo ir tinkamo socialinės apsaugos lygio užtikrinimu, siekiant išlaikyti darbo vietas ekonominių sunkumų laikotarpiu; |
| --- | --- |

—

vidinio lankstumo ir tinkamo socialinės apsaugos lygio užtikrinimu, siekiant išlaikyti darbo vietas ekonominių sunkumų laikotarpiu;

| — | sąlygų derinti darbą ir priežiūros pareigas sudarymu; |
| --- | --- |

—

sąlygų derinti darbą ir priežiūros pareigas sudarymu;

| — | teigiamo ir saugaus perėjimo iš vienos darbo vietos į kitą arba iš nedarbo į darbą palengvinimu; |
| --- | --- |

—

teigiamo ir saugaus perėjimo iš vienos darbo vietos į kitą arba iš nedarbo į darbą palengvinimu;

| — | su veiksminga aktyvia darbo rinkos politika ir aktyvumo reikalavimais susietomis bedarbio pašalpų schemomis, kurios skatintų dirbti, bet užtikrintų pakankamas pajamas; |
| --- | --- |

—

su veiksminga aktyvia darbo rinkos politika ir aktyvumo reikalavimais susietomis bedarbio pašalpų schemomis, kurios skatintų dirbti, bet užtikrintų pakankamas pajamas;

| — | su griežtu darbuotojų darbo ir socialinių teisių paisymu; |
| --- | --- |

—

su griežtu darbuotojų darbo ir socialinių teisių paisymu;

| — | su darbo rinkos segmentacijos ir mažų garantijų darbo įveikimu; |
| --- | --- |

—

su darbo rinkos segmentacijos ir mažų garantijų darbo įveikimu;

| — | sustiprintu socialiniu dialogo koordinavimu ES lygmeniu; |
| --- | --- |

—

sustiprintu socialiniu dialogo koordinavimu ES lygmeniu;

| — | ekonomikos restruktūrizavimo prognozėmis; |
| --- | --- |

—

ekonomikos restruktūrizavimo prognozėmis;

| — | galimybių mokytis visą gyvenimą užtikrinimu; |
| --- | --- |

—

galimybių mokytis visą gyvenimą užtikrinimu;

| — | problemų dėl mažo palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių dalyvavimo darbo rinkoje, įskaitant mažumoms (pvz., romams) priklausančius asmenis ir neįgaliuosius, sprendimu; |
| --- | --- |

—

problemų dėl mažo palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių dalyvavimo darbo rinkoje, įskaitant mažumoms (pvz., romams) priklausančius asmenis ir neįgaliuosius, sprendimu;

| — | darbo jėgos pasiūlos didinimu gerinant geografinę ir įgūdžių paklausos atitiktį darbo rinkos poreikiams; |
| --- | --- |

—

darbo jėgos pasiūlos didinimu gerinant geografinę ir įgūdžių paklausos atitiktį darbo rinkos poreikiams;

| — | aktyvios darbo rinkos politikos aprėpties ir veiksmingumo didinimu ir, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, abipusiu aktyvios darbo rinkos politikos, pvz., perėjimo nuo socialinės paramos prie darbo programų, rėmimu ir tinkamomis lengvatų sistemomis, siekiant išlaikyti žmonių gebėjimą įsidarbinti, pagalbą jiems grįžti į darbą ir deramų gyvenimo sąlygų išlaikymą; |
| --- | --- |

—

aktyvios darbo rinkos politikos aprėpties ir veiksmingumo didinimu ir, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, abipusiu aktyvios darbo rinkos politikos, pvz., perėjimo nuo socialinės paramos prie darbo programų, rėmimu ir tinkamomis lengvatų sistemomis, siekiant išlaikyti žmonių gebėjimą įsidarbinti, pagalbą jiems grįžti į darbą ir deramų gyvenimo sąlygų išlaikymą;

| — | užimtumą reglamentuojančių teisės aktų patobulinimu ir lankstesnių darbo sąlygų, ypač senesniems ir jaunesniems darbuotojams, rėmimu ir plėtojimu. |
| --- | --- |

—

užimtumą reglamentuojančių teisės aktų patobulinimu ir lankstesnių darbo sąlygų, ypač senesniems ir jaunesniems darbuotojams, rėmimu ir plėtojimu.

5.2 rekomendacija. Skatinti darbuotojų judumą

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų patvirtinta politika ir priemonės judumui šalies viduje ir tarpvalstybinėse darbo rinkose skatinti, pvz., įgyvendinant judumo rėmimo programas;

būtų pašalintos teisinės ir administracinės kliūtys ir pagerintos darbo sąlygos bei užtikrinta didesnė socialinė apsauga darbuotojų judėjimui Europos Sąjungoje paremti, kad būtų padidinta Europos darbo rinkos integracija;

valstybės narės labiau naudotų EURES, siekdamos pagerinti galimybes darbo ieškantiems asmenims rasti atitinkamus darbus kitose valstybėse.

5.3 rekomendacija dėl darbo vietos kokybės

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

Europos Vadovų Taryba 2013 m. politikos gairėse atkreiptų dėmesį į darbo vietos kokybės klausimą, ypač dėl galimybių darbuotojams naudotis pagrindinėmis darbo teisėmis, įtvirtintomis sutartyse, ir nepažeidžiant valstybių narių teisės aktų;

būtų užtikrinta, jog darbo rinkoje įgyvendinamomis reformomis būtų skatinama darbo vietos kokybė;

būtų kovojama su esamomis pavojingomis darbo sąlygomis ir neleidžiama joms plisti, taip pat su apsimestiniu savarankišku darbu ir būtų užtikrinta, kad pagal laikinąsias daro sutartis arba darbo ne visą darbo laiką sutartis dirbantys asmenys, taip pat savarankiškai dirbantys asmenys gautų atitinkamą socialinę apsaugą ir galimybes mokytis;

būtų užtikrintas veiksmingas direktyvos 2000/78/EB, kuria nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai, įgyvendinimas.

Užtikrinti viešųjų paslaugų kokybę, kovoti su skurdu ir skatinti socialinę įtrauktį

6.1 rekomendacija. Viešųjų paslaugų kokybės garantija

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

būtų užtikrinta, jog fiskalinis konsolidavimas būtų suderintas su strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialiniu aspektais ir netrukdytų aukštos kokybės viešųjų paslaugų teikimui;

sveikatos priežiūros sistemos reformos būtų skirtos kokybei pagerinti ir užtikrinti pakankamumą, finansinį prieinamumą ir visuotinį prieinamumą bei garantuoti tvarumą.

6.2 rekomendacija. Kovoti su skurdu ir skatinti socialinę įtrauktį

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

Europos Vadovų Taryba savo politikos gairėse kovai su visų amžiaus grupių skurdu ir nedarbu, ypač su dirbančių asmenų skurdu, menkus ryšius su darbo rinka turinčių ar iš viso jų neturinčių žmonių skurdu ir senyvo amžiaus asmenų skurdu, suteiktų prioritetą;

būtų pagerintas socialinės apsaugos sistemų pakankamumas ir veiksmingumas siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau švelnintų skurdo ir socialinės atskirties poveikį;

būtų įgyvendinamos aktyvios įtraukties strategijos ir teikiamos pakankamos, finansiškai prieinamos aukštos kokybės paslaugos, taip pat būtų modeliuojamos kokybiškos darbo vietos, kad mažas pajamas gaunančios ir pažeidžiamos grupės netaptų socialiai atskirtos;

Komisija įvertintų fiskalinio konsolidavimo poveikį lyčių lygybei ir moterų užimtumui;

būtų užtikrinta, kad neigiamas fiskalinio konsolidavimo poveikis lyčių lygybei, moterų užimtumui ir skurdui būtų persvarstytas, valstybėms narėms pasiūlant griežtesnes konkrečias lyčiai skirtas rekomendacijas ir išskaidant pagrindinius strategijos „Europa 2020“ tikslus bei atitinkamus nacionalinius tikslus pagal lytį;

būtų kuriamos priemonės dirbančiųjų skurdui mažinti, pvz., skatinamas pakankamas namų ūkių narių dalyvavimas darbo rinkoje ir palengvinamas asmenų, dirbančių prastai apmokamus ir pavojingus darbus, perėjimas į geresnes darbo vietas;

valstybės narės kovotų su dirbančių asmenų skurdu – įgyvendintų darbo rinkos politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti deramus darbuotojų atlyginimus;

valstybės narės pagalvotų apie tikslinių samdymo subsidijų sukūrimą naujai įdarbinamiems asmenims iš palankių sąlygų neturinčių grupių;

valstybės narės savo nacionalinėse reformų programose nurodytų, kaip ES lėšos bus naudojamos padedant siekti nacionalinių skurdo mažinimo ir kitų socialinių, užimtumo ir švietimo tikslų, užtikrinant, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai.

Proporcingą ir diferencijuotą augimą skatinančio fiskalinio konsolidavimo vykdymas užtikrinant ekonomikos atgaivinimą ir darbo vietų kūrimą

7 rekomendacija.

  Proporcingą ir diferencijuotą augimą skatinančio fiskalinio konsolidavimo vykdymas užtikrinant ekonomikos atgaivinimą ir darbo vietų kūrimą

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

įgyvendinti fiskalinio konsolidavimo programas, siekiant užtikrinti viešųjų finansų tvarumą, ir jas tęsti proporcingai ir diferencijuotą ekonomikos augimą skatinančiu būdu, suteikiančiu galimybę investuoti siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir visapusiškai pasinaudoti lankstumu, kurį suteikia Stabilumo ir augimo paktas;

peržiūrėti fiskalinius daugiklius, siekiant išvengti to, kad fiskalinio konsolidavimo poveikis augimui ir darbo vietų kūrimui ekonomikos nuosmukio sąlygomis nebūtų nuolat nepakankamai įvertintas;

persvarstyti konsolidavimo spartą siekiant ją diferencijuoti pagal valstybes atsižvelgiant į jų fiskalines sąlygas, kad būtų išvengta galimo neigiamo poveikio augimui ir užimtumui bei užtikrintas skolos tvarumas;

užtikrinti skirtingų prioritetų darną politikos gairėse, kad fiskalinis konsolidavimas nepakenktų tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo galimybėms, nepadidintų skurdo ir socialinės atskirties ir netrukdytų teikti kokybiškų viešųjų paslaugų;

būtina pasiekti visapusišką biudžeto konsolidavimo ir pasiūlytų ekonomikos pertvarkos priemonių bei skurdo mažinimo ir užimtumo lygio didinimo darną.

Tolesni valdymo, įsipareigojimų ir demokratinio teisėtumo stiprinimo veiksmai

8 rekomendacija. Didinti Europos semestro demokratinį teisėtumą

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų.

užtikrinti, jog, siekiant įtvirtinti atsakomybę, į politikos gairių įgyvendinimą ir stebėseną būtų įtraukti valstybių narių ir regionų parlamentai, socialiniai partneriai, valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė;

Europos Parlamentas būtų visateisis Europos semestro veikėjas;

Europos Vadovų Taryba, priimdama 2013 m. politikos gaires, atsižvelgtų į Europos Parlamento išreikštą susirūpinimą ir pateiktus pasiūlymus.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/75

---

P7_TA(2013)0054

Bendrosios rinkos valdymas

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (2012/2260(INL))

(2016/C 024/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 26 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 26 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „2013 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2012) 0750) ir Komisijos ataskaitą „Bendrosios rinkos integracijos būklė 2013 m. Indėlis į 2013 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „2013 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2012) 0750) ir Komisijos ataskaitą „Bendrosios rinkos integracijos būklė 2013 m. Indėlis į 2013 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2012)0752),

| — | atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą dėl geresnio bendrosios rinkos valdymo, kurį, prisidėdamas prie Europos semestro įgyvendinimo, atliko Europos Parlamento Europos pridėtinės vertės skyrius ir 2013 m. vasario 7 d. pateikė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą dėl geresnio bendrosios rinkos valdymo, kurį, prisidėdamas prie Europos semestro įgyvendinimo, atliko Europos Parlamento Europos pridėtinės vertės skyrius ir 2013 m. vasario 7 d. pateikė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui;

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą dėl Paslaugų direktyvos įgyvendinimo „Partnerystė siekiant augimo paslaugų sektoriuje 2012–2015 m.“ (COM(2012)0261), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą dėl Paslaugų direktyvos įgyvendinimo „Partnerystė siekiant augimo paslaugų sektoriuje 2012–2015 m.“ (COM(2012)0261),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija Europos ekonomikai ir visuomenei“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija Europos ekonomikai ir visuomenei“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 28 d. Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 28 d. Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 26 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, 2012 m. spalio 12 d. tarpinę ataskaitą ir 2012 m. gruodžio 5 d. galutinę ataskaitą šia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 26 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko ataskaitą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, 2012 m. spalio 12 d. tarpinę ataskaitą ir 2012 m. gruodžio 5 d. galutinę ataskaitą šia tema,

| — | atsižvelgdamas į 23-iąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (2011 m. rugsėjo mėn.) ir 2012 m. gegužės 22 d. Parlamento rezoliuciją (1) šia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 23-iąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (2011 m. rugsėjo mėn.) ir 2012 m. gegužės 22 d. Parlamento rezoliuciją (1) šia tema,

| — | atsižvelgdamas į 25-ąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (2012 m. spalio mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 25-ąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (2012 m. spalio mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“ (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“ (SWD(2012)0025),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30–31 d. Konkurencingumo tarybos išvadas dėl bendrosios skaitmeninės rinkos ir bendrosios rinkos valdysenos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 30–31 d. Konkurencingumo tarybos išvadas dėl bendrosios skaitmeninės rinkos ir bendrosios rinkos valdysenos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10–11 d. Konkurencingumo tarybos svarstymus dėl Bendrosios rinkos akto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10–11 d. Konkurencingumo tarybos svarstymus dėl Bendrosios rinkos akto,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 14–16 d. XLVIII Europos Sąjungos parlamentų Sąjungos reikalų komitetų konferencijos (COSAC) pranešimą ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 14–16 d. XLVIII Europos Sąjungos parlamentų Sąjungos reikalų komitetų konferencijos (COSAC) pranešimą ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7–0019/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7–0019/2013),

| A. | kadangi, siekiant atgaivinti Europos ekonomiką, suteikti postūmį ekonomikos augimui bei konkurencingumui ir kurti naujas darbo vietas, kaip niekada anksčiau reikalinga tinkamai veikianti ir veiksminga bendroji rinka, grindžiama labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika; kadangi bendroji rinka turėtų veikti šiuo tikslu pateikdama konkretų atsaką į krizę ir kartu užtikrindama vartotojų saugą ir puoselėdama socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, siekiant atgaivinti Europos ekonomiką, suteikti postūmį ekonomikos augimui bei konkurencingumui ir kurti naujas darbo vietas, kaip niekada anksčiau reikalinga tinkamai veikianti ir veiksminga bendroji rinka, grindžiama labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika; kadangi bendroji rinka turėtų veikti šiuo tikslu pateikdama konkretų atsaką į krizę ir kartu užtikrindama vartotojų saugą ir puoselėdama socialinę sanglaudą;

| B. | kadangi bendroji rinka atlieka svarbų vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, taip pat siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi bendroji rinka atlieka svarbų vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, taip pat siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo;

| C. | kadangi nuo oficialaus bendrosios rinkos kūrimo pradžios praėjus 20 metų ji vis dar nėra iki galo baigta kurti visų pirmau todėl, kad valstybės narės iki galo neperkėlė į nacionalinę teisę arba neįgyvendino maždaug 1 500 direktyvų ir apie 1 000 reglamentų; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo oficialaus bendrosios rinkos kūrimo pradžios praėjus 20 metų ji vis dar nėra iki galo baigta kurti visų pirmau todėl, kad valstybės narės iki galo neperkėlė į nacionalinę teisę arba neįgyvendino maždaug 1 500 direktyvų ir apie 1 000 reglamentų;

| D. | kadangi reikia skubiai stiprinti bendrosios rinkos valdymą, pagerinti jos reglamentavimo taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi reikia skubiai stiprinti bendrosios rinkos valdymą, pagerinti jos reglamentavimo taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą;

| E. | kadangi bendroji rinka turėtų būti kuriama kuo ryžtingiau ir greičiau, kartu palaikant reikiamą ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos plotmių pusiausvyrą; |
| --- | --- |

E.

kadangi bendroji rinka turėtų būti kuriama kuo ryžtingiau ir greičiau, kartu palaikant reikiamą ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos plotmių pusiausvyrą;

| F. | kadangi bendroji rinka negali būti atskirta nuo kitos horizontalios politikos, kaip antai vartotojų ir darbuotojų apsaugos, socialinių teisių, aplinkos ir tvaraus vystymosi politikos; |
| --- | --- |

F.

kadangi bendroji rinka negali būti atskirta nuo kitos horizontalios politikos, kaip antai vartotojų ir darbuotojų apsaugos, socialinių teisių, aplinkos ir tvaraus vystymosi politikos;

| G. | kadangi bendrosios rinkos sukūrimo užbaigimas yra pagrindas užbaigti Sąjungos politinės ir ekonominės integracijos procesą ir užtikrina būtiną visų valstybių narių, tiek euro zonos narių, tiek jai nepriklausančių valstybių, sąsają; |
| --- | --- |

G.

kadangi bendrosios rinkos sukūrimo užbaigimas yra pagrindas užbaigti Sąjungos politinės ir ekonominės integracijos procesą ir užtikrina būtiną visų valstybių narių, tiek euro zonos narių, tiek jai nepriklausančių valstybių, sąsają;

| H. | kadangi geras vidaus rinkos valdymas ir tolesnis regionų vystymasis vienas kitą papildo ir galėtų labai pagerinti vietos ir regionų augimo perspektyvas ir kartu kurti galingą Europą, kuriai būdinga sanglauda ir konkurencingumas; kadangi visų pirma Europos teritorinis bendradarbiavimas yra grindžiamas į bendrąją rinką panašiomis sąvokomis, susijusiomis su tarpvalstybinės sąveikos skatinimu ir abipuse nauda iš vietos ir regionų infrastruktūros, investicijų bei rinkų; kadangi bendroji rinka galėtų būti toliau stiptinama skiriant dėmesį rinkos trūkumams pašalinti, stiprinant tarpvalstybinį teritorinį bendradarbiavimą ir skatinant vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą teikiant joms finansavimą pagal teritorinius paktus; |
| --- | --- |

H.

kadangi geras vidaus rinkos valdymas ir tolesnis regionų vystymasis vienas kitą papildo ir galėtų labai pagerinti vietos ir regionų augimo perspektyvas ir kartu kurti galingą Europą, kuriai būdinga sanglauda ir konkurencingumas; kadangi visų pirma Europos teritorinis bendradarbiavimas yra grindžiamas į bendrąją rinką panašiomis sąvokomis, susijusiomis su tarpvalstybinės sąveikos skatinimu ir abipuse nauda iš vietos ir regionų infrastruktūros, investicijų bei rinkų; kadangi bendroji rinka galėtų būti toliau stiptinama skiriant dėmesį rinkos trūkumams pašalinti, stiprinant tarpvalstybinį teritorinį bendradarbiavimą ir skatinant vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą teikiant joms finansavimą pagal teritorinius paktus;

| I. | kadangi, nepaisant aukščiausiu lygmeniu prisiimtų politinių įsipareigojimų ir Komisijos bei valstybių narių pastangų, vidutinis teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę trūkumas nuo 0,7 proc. 2009 m. padidėjo iki 1,2 proc. 2012 m. vasario mėn. ir per pastaruosius mėnesius padarius nemažą pažangą dabar siekia 0,9 proc.; kadangi vis dar reikia dėti tolesnes pastangas, nes tas trūkumas skatina nepasitikėjimą Sąjunga apskritai ir visų pirma bendrąja rinka; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nepaisant aukščiausiu lygmeniu prisiimtų politinių įsipareigojimų ir Komisijos bei valstybių narių pastangų, vidutinis teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę trūkumas nuo 0,7 proc. 2009 m. padidėjo iki 1,2 proc. 2012 m. vasario mėn. ir per pastaruosius mėnesius padarius nemažą pažangą dabar siekia 0,9 proc.; kadangi vis dar reikia dėti tolesnes pastangas, nes tas trūkumas skatina nepasitikėjimą Sąjunga apskritai ir visų pirma bendrąja rinka;

| J. | kadangi bendroji rinka, kaip Sąjungos pagrindas, ir geras jos veikimas, būdamas ekonominio ir socialinio atsigavimo Europoje pagrindas ir sistema, yra labai svarbūs; nes šiomis aplinkybėmis būtinai turi būti laikomasi socialinių teisių pagal nacionalinius teisę ir praktiką, kurie atitinka Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

J.

kadangi bendroji rinka, kaip Sąjungos pagrindas, ir geras jos veikimas, būdamas ekonominio ir socialinio atsigavimo Europoje pagrindas ir sistema, yra labai svarbūs; nes šiomis aplinkybėmis būtinai turi būti laikomasi socialinių teisių pagal nacionalinius teisę ir praktiką, kurie atitinka Sąjungos teisę;

| K. | kadangi, kaip rodo vartotojų rinkų rezultatų suvestinės ir bendrosios rinkos integracijos patikrinimo siekiant įvertinti keturių laisvių įgyvendinimą rezultatai, didesnė konkurencija, kurią lemia integracijos procesas, veikia kaip labai stipri paskata teikti Europos vartotojams daugiau įvairių rūšių pigesnių ir aukštesnės kokybės produktų; |
| --- | --- |

K.

kadangi, kaip rodo vartotojų rinkų rezultatų suvestinės ir bendrosios rinkos integracijos patikrinimo siekiant įvertinti keturių laisvių įgyvendinimą rezultatai, didesnė konkurencija, kurią lemia integracijos procesas, veikia kaip labai stipri paskata teikti Europos vartotojams daugiau įvairių rūšių pigesnių ir aukštesnės kokybės produktų;

| L. | kadangi visapusiškai ir tinkamai įgyvendinus 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (6) gauta ekonominė nauda atitiktų galimą 0,8–2,6 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP) augimą, kuris būtų pasiektas nuo direktyvos įgyvendinimo praėjus ne mažiau kaip 5–10 metų; |
| --- | --- |

L.

kadangi visapusiškai ir tinkamai įgyvendinus 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (6) gauta ekonominė nauda atitiktų galimą 0,8–2,6 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP) augimą, kuris būtų pasiektas nuo direktyvos įgyvendinimo praėjus ne mažiau kaip 5–10 metų;

| M. | kadangi, Komisijos vertinimu, skatinant greitą bendrosios rinkos plėtrą, Sąjungoje per ateinančius dešimt metų būtų galima papildomai sukurti 4 proc. BVP; |
| --- | --- |

M.

kadangi, Komisijos vertinimu, skatinant greitą bendrosios rinkos plėtrą, Sąjungoje per ateinančius dešimt metų būtų galima papildomai sukurti 4 proc. BVP;

| N. | kadangi bendrosios rinkos strategija turėtų būti suderinta ir grindžiama visų valstybių narių ir Europos institucijų remiamu pragmatišku, išsamiu ir plataus masto susitarimu; kadangi, siekiant visapusiškai įgyvendinti ir vykdyti su bendrąja rinka susijusias direktyvas ir reglamentus bei didinti pasitikėjimą bendrąja rinka ir jos įtikinamuma vis dar būtina tvirta visų Europos institucijų lyderystė ir aiški politinė valstybių narių atsakomybė; |
| --- | --- |

N.

kadangi bendrosios rinkos strategija turėtų būti suderinta ir grindžiama visų valstybių narių ir Europos institucijų remiamu pragmatišku, išsamiu ir plataus masto susitarimu; kadangi, siekiant visapusiškai įgyvendinti ir vykdyti su bendrąja rinka susijusias direktyvas ir reglamentus bei didinti pasitikėjimą bendrąja rinka ir jos įtikinamuma vis dar būtina tvirta visų Europos institucijų lyderystė ir aiški politinė valstybių narių atsakomybė;

| O. | kadangi Europos Vadovų Tarybos pirmininkas pirmiau minėtoje 2012 m. birželio 26 d. ataskaitoje pabrėžė, koks svarbus visapusiškas suderinamumas su bendrąja rinka bei glaudesnės ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo proceso atvirumas ir skaidrumas; kadangi 2012 m. gruodžio 5 d. galutinėje ataskaitoje Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas pabrėžė, kad artimoje ateityje svarbu baigti kurti bendrąją rinką, nes tai yra galinga augimo skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Vadovų Tarybos pirmininkas pirmiau minėtoje 2012 m. birželio 26 d. ataskaitoje pabrėžė, koks svarbus visapusiškas suderinamumas su bendrąja rinka bei glaudesnės ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo proceso atvirumas ir skaidrumas; kadangi 2012 m. gruodžio 5 d. galutinėje ataskaitoje Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas pabrėžė, kad artimoje ateityje svarbu baigti kurti bendrąją rinką, nes tai yra galinga augimo skatinimo priemonė;

| P. | kadangi, siekiant visapusiškai įgyvendinti prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimo laisvę Sąjungoje, tiek valstybių narių, tiek Sąjungos lygmeniu vis dar reikia konkrečių veiksmų; kadangi naujų verslo galimybių atvėrimas, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), įskaitant griežtą poveikio MVĮ vertinimo taikymą kaip Komisijos ir Parlamento atliekamų poveikio vertinimų dalį, greita pažanga išmanaus reglamentavimo srityje ir, kai tinkama, individualiems įmonių poreikiams pritaikyti teisės aktai, nepažeidžiant bendrų sveikatos ir saugos darbe tikslų, taip pat galėtų padėti suteikti naują impulsą Europos šalių ekonomikai; |
| --- | --- |

P.

kadangi, siekiant visapusiškai įgyvendinti prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimo laisvę Sąjungoje, tiek valstybių narių, tiek Sąjungos lygmeniu vis dar reikia konkrečių veiksmų; kadangi naujų verslo galimybių atvėrimas, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), įskaitant griežtą poveikio MVĮ vertinimo taikymą kaip Komisijos ir Parlamento atliekamų poveikio vertinimų dalį, greita pažanga išmanaus reglamentavimo srityje ir, kai tinkama, individualiems įmonių poreikiams pritaikyti teisės aktai, nepažeidžiant bendrų sveikatos ir saugos darbe tikslų, taip pat galėtų padėti suteikti naują impulsą Europos šalių ekonomikai;

| Q. | kadangi reikėtų pripažinti bendrosios rinkos požiūriu vertingą vaidmenį, kurį atlieka vieno langelio sistemos (elektroninės ir fizinės), nes jos sumažina administracinę naštą ir sandorių išlaidas, didina veiksmingumą, užtikrina didesnį rinkos atvirumą, skaidrumą ir konkurenciją, ir taip sumažėja viešosios išlaidos, o verslui, įskaitant MVĮ ir labai mažas įmones, suteikiamos didesnės galimybės patekti į rinkas ir išlaikyti esamas darbo vietas bei kurti naujas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi reikėtų pripažinti bendrosios rinkos požiūriu vertingą vaidmenį, kurį atlieka vieno langelio sistemos (elektroninės ir fizinės), nes jos sumažina administracinę naštą ir sandorių išlaidas, didina veiksmingumą, užtikrina didesnį rinkos atvirumą, skaidrumą ir konkurenciją, ir taip sumažėja viešosios išlaidos, o verslui, įskaitant MVĮ ir labai mažas įmones, suteikiamos didesnės galimybės patekti į rinkas ir išlaikyti esamas darbo vietas bei kurti naujas;

Geresni teisės aktai

| R. | kadangi Komisija, rengdama su bendrąja rinka susijusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo aktų, turėtų siekti geresnio horizontalaus koordinavimo ir nuoseklumo; kadangi Komisija, prieš tvirtindama pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo aktų, turėtų atlikti išsamius poveikio vertinimus, įskaitant teritorinius poveikio vertinimus, kuriuose būtų pateikiami įtikinami argumentai dėl bendrosios rinkos teisės aktų reikalingumo; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija, rengdama su bendrąja rinka susijusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo aktų, turėtų siekti geresnio horizontalaus koordinavimo ir nuoseklumo; kadangi Komisija, prieš tvirtindama pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo aktų, turėtų atlikti išsamius poveikio vertinimus, įskaitant teritorinius poveikio vertinimus, kuriuose būtų pateikiami įtikinami argumentai dėl bendrosios rinkos teisės aktų reikalingumo;

| S. | kadangi Komisija, vadovaudamasi subsidiarumo principu, tinkamais atvejais, iš esmės tada, kai nereikia palikti papildomos teisės dėl Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo spręsti savo nuožiūra, pirmenybine bendrosios rinkos reglamentavimo teisine priemone turėtų rinktis reglamentus, o ne direktyvas; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija, vadovaudamasi subsidiarumo principu, tinkamais atvejais, iš esmės tada, kai nereikia palikti papildomos teisės dėl Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo spręsti savo nuožiūra, pirmenybine bendrosios rinkos reglamentavimo teisine priemone turėtų rinktis reglamentus, o ne direktyvas;

| T. | kadangi valstybės narės ir Komisija turėtų nacionaliniu lygmeniu pradėti taikyti „bendrosios rinkos patikrinimą“, kurio paskirtis – įvertinti, ar nacionaliniu lygmeniu priimti bet kokie nauji teisės aktai gali daryti neigiamą poveikį efektyviam bendrosios rinkos veikimui; kadangi Komisija turėtų apsvarstyti informavimo apie nacionalinių įstatymų, kurie galėtų daryti neigiamą poveikį efektyviam bendrosios rinkos veikimui, projektus sistemos įvykdomumą taip papildant Direktyvoje 98/34/EB nustatytą procedūrą siekiant sukurti horizontaliąją priemonę, Komisijai pateikus išsamią nuomonę dėl teisės akto projekto sustiprinti jos prevencinį pobūdį ir užtikrinti jos taikymą siekiant kompensuoti nepatenkinamą Sąjungos teisės aktų taikymą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybės narės ir Komisija turėtų nacionaliniu lygmeniu pradėti taikyti „bendrosios rinkos patikrinimą“, kurio paskirtis – įvertinti, ar nacionaliniu lygmeniu priimti bet kokie nauji teisės aktai gali daryti neigiamą poveikį efektyviam bendrosios rinkos veikimui; kadangi Komisija turėtų apsvarstyti informavimo apie nacionalinių įstatymų, kurie galėtų daryti neigiamą poveikį efektyviam bendrosios rinkos veikimui, projektus sistemos įvykdomumą taip papildant Direktyvoje 98/34/EB nustatytą procedūrą siekiant sukurti horizontaliąją priemonę, Komisijai pateikus išsamią nuomonę dėl teisės akto projekto sustiprinti jos prevencinį pobūdį ir užtikrinti jos taikymą siekiant kompensuoti nepatenkinamą Sąjungos teisės aktų taikymą vietos lygmeniu;

| U. | kadangi būtina, kad administracinis valstybių narių bendradarbiavimas vyktų našiai, veiksmingai ir ekonomiškai, kaip yra Vidaus rinkos informacinės sistemos (VRI) atveju; kadangi VRI visada turėtų būti naudojama, taip pat kitose srityse siekiant sustiprinti jos funkcijas ir sumažinti biurokratizmo mastą, padidinti skaidrumą ir suteikti galimybę visiems bendrosios rinkos dalyviams visapusiškai ja pasinaudoti; |
| --- | --- |

U.

kadangi būtina, kad administracinis valstybių narių bendradarbiavimas vyktų našiai, veiksmingai ir ekonomiškai, kaip yra Vidaus rinkos informacinės sistemos (VRI) atveju; kadangi VRI visada turėtų būti naudojama, taip pat kitose srityse siekiant sustiprinti jos funkcijas ir sumažinti biurokratizmo mastą, padidinti skaidrumą ir suteikti galimybę visiems bendrosios rinkos dalyviams visapusiškai ja pasinaudoti;

Geresnis perkėlimas į nacionalinę teisę, įgyvendinimas ir taikymas

| V. | kadangi kiekviena valstybė narė kiekvieną direktyvą į nacionalinę teisę turėtų perkelti nuosekliai ir, siekdama užtikrinti, kad to akto perkėlimas į nacionalinę teisę atspindėtų Sąjungos lygiu pasiektą kompromisą, turėtų patvirtinti visas perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, susijusias su tuo Sąjungos teisėkūros procedūra priimtu aktu, tuo pačiu metu, nes netinkamu ir pavėluotu perkėlimu į nacionalinę teisę iškreipiama konkurencija bendrojoje rinkoje, o piliečiams ir įmonėms trukdoma visapusiškai pasinaudoti bendrosios rinkos pranašumais; |
| --- | --- |

V.

kadangi kiekviena valstybė narė kiekvieną direktyvą į nacionalinę teisę turėtų perkelti nuosekliai ir, siekdama užtikrinti, kad to akto perkėlimas į nacionalinę teisę atspindėtų Sąjungos lygiu pasiektą kompromisą, turėtų patvirtinti visas perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, susijusias su tuo Sąjungos teisėkūros procedūra priimtu aktu, tuo pačiu metu, nes netinkamu ir pavėluotu perkėlimu į nacionalinę teisę iškreipiama konkurencija bendrojoje rinkoje, o piliečiams ir įmonėms trukdoma visapusiškai pasinaudoti bendrosios rinkos pranašumais;

| W. | kadangi reikia pasiekti daugiau skaidrumo įgyvendinant ir vienodai taikant Sąjungos teisę valstybėse narėse; kadangi atitikties lentelės integruotoje bendrojoje rinkoje taps vis naudingesne priemone – jos atspindės Sąjungos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę, ir kadangi dėl šios priežasties Komisija turėtų dažniau reikalauti parengti šias lenteles; |
| --- | --- |

W.

kadangi reikia pasiekti daugiau skaidrumo įgyvendinant ir vienodai taikant Sąjungos teisę valstybėse narėse; kadangi atitikties lentelės integruotoje bendrojoje rinkoje taps vis naudingesne priemone – jos atspindės Sąjungos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę, ir kadangi dėl šios priežasties Komisija turėtų dažniau reikalauti parengti šias lenteles;

Įgyvendinimo priežiūra

| X. | kadangi valstybėms narėms itin svarbu keistis patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais, kad būtų galima suprastis nacionalines Sąjungos teisės taikymo sistemas ir likusias bendrosios rinkos kliūtis; kadangi valstybės narės turėtų tarpusavyje ir su Komisija keistis informacija iki perkėlimo siekiant užtikrinti tinkamą perkėlimą ir užkirsti kelią nenuoseklumui; kadangi Sąjungos teisės įgyvendinimo stebėsena yra viena iš pagrindinių Komisijos ir joje dirbančių tarnautojų kompetencijos sričių; kadangi, siekdama įgyvendinti savo įsipareigojimus padėti valstybėms narėms perkelti į nacionalinę teisę Sąjungos teisės aktus ir juos įgyvendinti, Komisija turėtų imtis kurti už visų naujų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą atsakingų tarnautojų tinklą, pranokstantį Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklą (SOLVIT), ir jį koordinuoti, taip suteikdama platformą keistis patirtimi ir atlikti tarpusavio vertinimą, kad, siekiant gerinti bendrą įgyvendinimo kokybę ir išspręsti valstybių narių patiriamas problemas, būtų glaudžiai bendradarbiaujama su valstybėmis narėmis; kadangi, siekiant skatinti geresnį informacijos srautą ir geriausią patirtį, reikėtų populiarinti nacionalinių valstybės tarnautojų, atsakingų už Sąjungos teisės įgyvendinimą, mainus tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

X.

kadangi valstybėms narėms itin svarbu keistis patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais, kad būtų galima suprastis nacionalines Sąjungos teisės taikymo sistemas ir likusias bendrosios rinkos kliūtis; kadangi valstybės narės turėtų tarpusavyje ir su Komisija keistis informacija iki perkėlimo siekiant užtikrinti tinkamą perkėlimą ir užkirsti kelią nenuoseklumui; kadangi Sąjungos teisės įgyvendinimo stebėsena yra viena iš pagrindinių Komisijos ir joje dirbančių tarnautojų kompetencijos sričių; kadangi, siekdama įgyvendinti savo įsipareigojimus padėti valstybėms narėms perkelti į nacionalinę teisę Sąjungos teisės aktus ir juos įgyvendinti, Komisija turėtų imtis kurti už visų naujų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą atsakingų tarnautojų tinklą, pranokstantį Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklą (SOLVIT), ir jį koordinuoti, taip suteikdama platformą keistis patirtimi ir atlikti tarpusavio vertinimą, kad, siekiant gerinti bendrą įgyvendinimo kokybę ir išspręsti valstybių narių patiriamas problemas, būtų glaudžiai bendradarbiaujama su valstybėmis narėmis; kadangi, siekiant skatinti geresnį informacijos srautą ir geriausią patirtį, reikėtų populiarinti nacionalinių valstybės tarnautojų, atsakingų už Sąjungos teisės įgyvendinimą, mainus tarp valstybių narių;

| Y. | kadangi, remiantis vien kiekybiniais bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo statistikos duomenimis, neįmanoma nustatyti įgyvendinimo kokybės ir konkrečių svarbiausių priemonių konkretaus poveikio bendrajai rinkai; kadangi dėl šių priežasčių reikia politiškai ir kokybiškai įvertinti bendrosios rinkos įgyvendinimą ir pažangą, ypač naujųjų bendrosios rinkos teisės aktų ekonominio aktualumo ir galiojančių teisės aktų taikymo požiūriu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, remiantis vien kiekybiniais bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo statistikos duomenimis, neįmanoma nustatyti įgyvendinimo kokybės ir konkrečių svarbiausių priemonių konkretaus poveikio bendrajai rinkai; kadangi dėl šių priežasčių reikia politiškai ir kokybiškai įvertinti bendrosios rinkos įgyvendinimą ir pažangą, ypač naujųjų bendrosios rinkos teisės aktų ekonominio aktualumo ir galiojančių teisės aktų taikymo požiūriu;

| Z. | kadangi atliekant tokį vertinimą reikėtų atskirai įvertinti neperkėlimą, kuris yra pripažįstamas kaip aiškus valstybės narės veiklos trūkumas, ir galimą neįvykdymą, kuris gali atsirasti dėl skirtingo Sąjungos teisės aiškinimo ir supratimo; kadangi Sutartyse numatyta, kad tik Europos Teisingumo Teismas gali galutinai ir viešai nustatyti nacionalinės teisės neatitiktį Sąjungos teisei; kadangi dėl to jokia kita institucija negali viešai skelbti apie tokį neįvykdymą; kadangi Parlamentas kasmet turėtų gauti į atitinkamų valstybių narių teisę neperkeltų arba netinkamai perkeltų Sąjungos teisės aktų sąrašą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi atliekant tokį vertinimą reikėtų atskirai įvertinti neperkėlimą, kuris yra pripažįstamas kaip aiškus valstybės narės veiklos trūkumas, ir galimą neįvykdymą, kuris gali atsirasti dėl skirtingo Sąjungos teisės aiškinimo ir supratimo; kadangi Sutartyse numatyta, kad tik Europos Teisingumo Teismas gali galutinai ir viešai nustatyti nacionalinės teisės neatitiktį Sąjungos teisei; kadangi dėl to jokia kita institucija negali viešai skelbti apie tokį neįvykdymą; kadangi Parlamentas kasmet turėtų gauti į atitinkamų valstybių narių teisę neperkeltų arba netinkamai perkeltų Sąjungos teisės aktų sąrašą;

| AA. | kadangi dėl struktūrinių fondų lėšų skyrimo sąlygų rūšių, susijusių su bendrosios rinkos direktyvų perkėlimu į valstybių narių nacionalinę teisę, teisėkūros procese siekiant priimti naujus reglamentusvis dar vyksta derybos; kadangi tokiomis priemonėmis turėtų būti naudojamasi tik kaip paskutine priemone ir kadangi turėtų būti tinkamai suderintos paskatos naudojant Sąjungos finansinės paramos svertą siekiant paskatinti už laiku atliktą bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dėl struktūrinių fondų lėšų skyrimo sąlygų rūšių, susijusių su bendrosios rinkos direktyvų perkėlimu į valstybių narių nacionalinę teisę, teisėkūros procese siekiant priimti naujus reglamentusvis dar vyksta derybos; kadangi tokiomis priemonėmis turėtų būti naudojamasi tik kaip paskutine priemone ir kadangi turėtų būti tinkamai suderintos paskatos naudojant Sąjungos finansinės paramos svertą siekiant paskatinti už laiku atliktą bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę;

Geresnis vykdymo užtikrinimas

| AB. | kadangi, siekiant pagerinti bendrosios rinkos valdymą, turėtų būti laikomasi visiško netoleravimo politikos tinkamai bendrosios rinkos taisyklių neįgyvendinančių valstybių narių atžvilgiu; |
| --- | --- |

AB.

kadangi, siekiant pagerinti bendrosios rinkos valdymą, turėtų būti laikomasi visiško netoleravimo politikos tinkamai bendrosios rinkos taisyklių neįgyvendinančių valstybių narių atžvilgiu;

| AC. | kadangi SESV 258 straipsnyje nustatytomis įsipareigojimų neįvykdymo procedūromis, kurias įgyvebdina Komisija, nesudaromos sąlygos greitai išnagrinėti ir ištaisyti bendrosios rinkos nuostatų įgyvendinimo ir taikymo valstybėse narėse trūkumų; |
| --- | --- |

AC.

kadangi SESV 258 straipsnyje nustatytomis įsipareigojimų neįvykdymo procedūromis, kurias įgyvebdina Komisija, nesudaromos sąlygos greitai išnagrinėti ir ištaisyti bendrosios rinkos nuostatų įgyvendinimo ir taikymo valstybėse narėse trūkumų;

| AD. | kadangi per įsipareigojimų neįvykdymo procedūras dažnai išaiškėdavo daug apribojimų, dėl kurių nebuvo galima tinkamai patenkinti atskirų vartotojų ir įmonių lūkesčių, ir kadangi reikėtų įsteigti Sąjungos lygiu vieną greitą ir ekonomiškai prieinamą teisių gynimo priemonę; |
| --- | --- |

AD.

kadangi per įsipareigojimų neįvykdymo procedūras dažnai išaiškėdavo daug apribojimų, dėl kurių nebuvo galima tinkamai patenkinti atskirų vartotojų ir įmonių lūkesčių, ir kadangi reikėtų įsteigti Sąjungos lygiu vieną greitą ir ekonomiškai prieinamą teisių gynimo priemonę;

| AE. | kadangi dėl tos priežasties valstybės narės ir Europos Vadovų Taryba turėtų toliau tobulinti įsipareigojimų neįvykdymo procedūras ateityje persvarstydamos SESV; kadangi šiuo metu reikėtų dėti visas pastangas siekiant griežtesnio Sąjungos teisės nuostatų bendrosios rinkos srityje įsipareigojimų neįvykdymo procedūrų taikymo; kadangi tokiomis aplinkybėmis reikėtų aktyviau taikyti greitesnes procedūras Komisijoje, ir prireikus, kreiptis į Teisingumo Teismą dėl laikinųjų apsaugos priemonių pagal SESV 279 straipsnį; kadangi kai kuriuose Sąjungos teisės aktuose numatytos laikinos priemonės, kurias gali taikyti nacionaliniai teismai siekiant užkirsti kelią galimiems pažeidimams, pvz., preliminarius sprendimus; nes tai galėtų būti veiksmingesnių procedūrų modeliu ir kadangi tokių laikinų priemonių taikymas turėtų būti svarstomas visose susijusiose srityse; |
| --- | --- |

AE.

kadangi dėl tos priežasties valstybės narės ir Europos Vadovų Taryba turėtų toliau tobulinti įsipareigojimų neįvykdymo procedūras ateityje persvarstydamos SESV; kadangi šiuo metu reikėtų dėti visas pastangas siekiant griežtesnio Sąjungos teisės nuostatų bendrosios rinkos srityje įsipareigojimų neįvykdymo procedūrų taikymo; kadangi tokiomis aplinkybėmis reikėtų aktyviau taikyti greitesnes procedūras Komisijoje, ir prireikus, kreiptis į Teisingumo Teismą dėl laikinųjų apsaugos priemonių pagal SESV 279 straipsnį; kadangi kai kuriuose Sąjungos teisės aktuose numatytos laikinos priemonės, kurias gali taikyti nacionaliniai teismai siekiant užkirsti kelią galimiems pažeidimams, pvz., preliminarius sprendimus; nes tai galėtų būti veiksmingesnių procedūrų modeliu ir kadangi tokių laikinų priemonių taikymas turėtų būti svarstomas visose susijusiose srityse;

| AF. | kadangi siekiant užtikrinti tinkamą Sąjungos teisės taikymą projektas „EU Pilot“ davė teigiamų rezultatų ir suteikia galimybių greičiau išspręsti problemas, su kuriomis susiduria piliečiai ir verslo subjektai; kadangi dėl šių priežasčių Komisija turėtų skatinti naudotis projektu „EU Pilot“ ir toliau didinti jo veiksmingumą, kad būtų galima lengviau nustatyti ir ištaisyti bendrosios rinkos taisyklių pažeidimus be būtinybės taikyti daug laiko reikalaujančias pažeidimų tyrimo procedūras; |
| --- | --- |

AF.

kadangi siekiant užtikrinti tinkamą Sąjungos teisės taikymą projektas „EU Pilot“ davė teigiamų rezultatų ir suteikia galimybių greičiau išspręsti problemas, su kuriomis susiduria piliečiai ir verslo subjektai; kadangi dėl šių priežasčių Komisija turėtų skatinti naudotis projektu „EU Pilot“ ir toliau didinti jo veiksmingumą, kad būtų galima lengviau nustatyti ir ištaisyti bendrosios rinkos taisyklių pažeidimus be būtinybės taikyti daug laiko reikalaujančias pažeidimų tyrimo procedūras;

| AG. | kadangi SOLVIT tinklas – tai labai svarbios problemų sprendimo nacionaliniu lygmeniu priemonė, užtikrinanti geresnę atitiktį Sąjungos teisei, tačiau jo teikiamos galimybės dar nėra pakankamai išnaudotos; kadangi reikėtų skatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų padidintas SOLVIT tinklo matomumas, o Europos piliečiams būtų teikiama daugiau informacijos apie SOLVIT tinklą, kad būtų geriau išnaudotos jo teikiamos galimybės neviršijant dabartinio biudžeto; kadangi reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant geriau integruoti SOLVIT tinklą į nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu turimas rėmimo paslaugas ir vykdymo užtikrinimo priemones; kadangi taip pat reikia padidinti valstybėse narėse vieno langelio principų veikiančių centrų pateikiamos informacijos suprantamumą ir aiškumą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi SOLVIT tinklas – tai labai svarbios problemų sprendimo nacionaliniu lygmeniu priemonė, užtikrinanti geresnę atitiktį Sąjungos teisei, tačiau jo teikiamos galimybės dar nėra pakankamai išnaudotos; kadangi reikėtų skatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų padidintas SOLVIT tinklo matomumas, o Europos piliečiams būtų teikiama daugiau informacijos apie SOLVIT tinklą, kad būtų geriau išnaudotos jo teikiamos galimybės neviršijant dabartinio biudžeto; kadangi reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant geriau integruoti SOLVIT tinklą į nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu turimas rėmimo paslaugas ir vykdymo užtikrinimo priemones; kadangi taip pat reikia padidinti valstybėse narėse vieno langelio principų veikiančių centrų pateikiamos informacijos suprantamumą ir aiškumą;

| AH. | kadangi Komisija turi aktyviau veikti siekdama užtikrinti tinkamą visų priimtų taisyklių įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse, greičiau reaguodama į pranešimus ir skundus apie netinkamą Sąjungos teisės įgyvendinimą, ir imtis reikiamų veiksmų esamoms neatitiktims panaikinti; |
| --- | --- |

AH.

kadangi Komisija turi aktyviau veikti siekdama užtikrinti tinkamą visų priimtų taisyklių įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse, greičiau reaguodama į pranešimus ir skundus apie netinkamą Sąjungos teisės įgyvendinimą, ir imtis reikiamų veiksmų esamoms neatitiktims panaikinti;

| AI. | kadangi reikia, kad kai bus atliktas politinis vertinimas, Komisija tvirtai pasinaudotų visais savo įgaliojimais ir iki galo panaudotų visas savo turimas sankcijų taikymo priemones; |
| --- | --- |

AI.

kadangi reikia, kad kai bus atliktas politinis vertinimas, Komisija tvirtai pasinaudotų visais savo įgaliojimais ir iki galo panaudotų visas savo turimas sankcijų taikymo priemones;

| AJ. | kadangi „ES koordinuojamos patikrinimo akcijos“ – Komisijos koordinuojami tuo pačiu metu valstybėse narėse atitinkamų nacionalinių institucijų atliekami kontrolės veiksmai pasirodė esantys naudinga priemonė siekiant Komisijai ir valstybėms narėms sudaryti galimybę bendrais veiksmais kontroliuoti galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų taikymą valstybėse narėse; kadangi pastaruoju metu įgyvendintos patikrinimo akcijos atskleidė prastą vartotojų apsaugos taisyklių laikymąsi bankų sektoriuje visoje Sąjungoje; kadangi Komisija valstybėms narėms turėtų pasiūlyti plačiau taikyti „ES koordinuojamas patikrinimo akcijas“, kad būtų lengviau stebėti nacionalinės valdžios institucijas, ypač turinčias mažiau išteklių ir mažiau pasirengusias; kadangi reikėtų apsvarstyti galimybę derinti „ES koordinuojamas patikrinimo akcijas“ kitose srityse ir išplėsti akcijų taikymo sritį įtraukiant į ją internetu neplatinamus produktus ir neteikiamas paslaugas; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi „ES koordinuojamos patikrinimo akcijos“ – Komisijos koordinuojami tuo pačiu metu valstybėse narėse atitinkamų nacionalinių institucijų atliekami kontrolės veiksmai pasirodė esantys naudinga priemonė siekiant Komisijai ir valstybėms narėms sudaryti galimybę bendrais veiksmais kontroliuoti galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų taikymą valstybėse narėse; kadangi pastaruoju metu įgyvendintos patikrinimo akcijos atskleidė prastą vartotojų apsaugos taisyklių laikymąsi bankų sektoriuje visoje Sąjungoje; kadangi Komisija valstybėms narėms turėtų pasiūlyti plačiau taikyti „ES koordinuojamas patikrinimo akcijas“, kad būtų lengviau stebėti nacionalinės valdžios institucijas, ypač turinčias mažiau išteklių ir mažiau pasirengusias; kadangi reikėtų apsvarstyti galimybę derinti „ES koordinuojamas patikrinimo akcijas“ kitose srityse ir išplėsti akcijų taikymo sritį įtraukiant į ją internetu neplatinamus produktus ir neteikiamas paslaugas;

Bendrosios rinkos aktai

| AK. | kadangi Bendrosios rinkos aktai yra pastangų, dedamų siekiant sustiprinti bendrosios rinkos valdymą tobulinant ir tinkamiau koordinuojant ypač parengiamąjį teisėkūros proceso etapą, dalis; |
| --- | --- |

AK.

kadangi Bendrosios rinkos aktai yra pastangų, dedamų siekiant sustiprinti bendrosios rinkos valdymą tobulinant ir tinkamiau koordinuojant ypač parengiamąjį teisėkūros proceso etapą, dalis;

| AL. | kadangi ciklinis Bendrosios rinkos akto pristatymo metodas turėtų būti vertinamas teigiamai, nes padeda reguliariai nustatyti ir aptarti bendrosios rinkos plėtros prioritetus; |
| --- | --- |

AL.

kadangi ciklinis Bendrosios rinkos akto pristatymo metodas turėtų būti vertinamas teigiamai, nes padeda reguliariai nustatyti ir aptarti bendrosios rinkos plėtros prioritetus;

| AM. | kadangi pirmasis Bendrosios rinkos aktas tai svarbi tarpsektorinė likusių didelių bendrosios rinkos trūkumų ištaisymo strategija; kadangi remiantis šia strategija horizontaliai nustatytos konkrečios teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios priemonės, galinčios padėti realizuoti nepanaudotą augimo potencialą ir pašalinti kliūtis bendrajai rinkai; kadangi Komisijos pateiktuose pasiūlymuose pastebima tam tikra pažanga šioje srityje, bet reikia dėti dar daugiau pastangų toliaregiškai žvelgiant į ateitį ir prognozuojant; kadangi Komisija visų pirma turėtų toliau įgyvendinti Bendrosios rinkos akte jau išdėstytus pasiūlymus, ypač dėl horizontalios rinkos priežiūros priemonės, banko mokesčių skaidrumo ir įmonių teikiamos nefinansinės informacijos; |
| --- | --- |

AM.

kadangi pirmasis Bendrosios rinkos aktas tai svarbi tarpsektorinė likusių didelių bendrosios rinkos trūkumų ištaisymo strategija; kadangi remiantis šia strategija horizontaliai nustatytos konkrečios teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios priemonės, galinčios padėti realizuoti nepanaudotą augimo potencialą ir pašalinti kliūtis bendrajai rinkai; kadangi Komisijos pateiktuose pasiūlymuose pastebima tam tikra pažanga šioje srityje, bet reikia dėti dar daugiau pastangų toliaregiškai žvelgiant į ateitį ir prognozuojant; kadangi Komisija visų pirma turėtų toliau įgyvendinti Bendrosios rinkos akte jau išdėstytus pasiūlymus, ypač dėl horizontalios rinkos priežiūros priemonės, banko mokesčių skaidrumo ir įmonių teikiamos nefinansinės informacijos;

| AN. | kadangi antrasis Bendrosios rinkos aktas, kuriame integruoti tinklai, asmenų ir įmonių judumas, skaitmeninė ekonomika ir socialinis verslumas kartu su vartotojų pasitikėjimu tapatinami su keturiomis pagrindinėmis būsimo augimo ašimis, yra šio požiūrio tąsa; kadangi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama užtikrinti teisę naudotis bazine banko sąskaita, 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/64/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (7) peržiūra ir ilgalaikių investicijų į realiąją ekonomiką skatinimas galėtų labai prisidėti šioje srityje; kadangi Komisija, siūlydama priemones, o Europos Parlamentas ir Taryba, jas aptardami, turėtų nuodugniai įvertinti kiekvieną iš numatytų priemonių ir jų potencialą kuriant konkurencingesnę socialinės rinkos ekonomiką ir siekti, kad jos būtų skubiai priimtos; |
| --- | --- |

AN.

kadangi antrasis Bendrosios rinkos aktas, kuriame integruoti tinklai, asmenų ir įmonių judumas, skaitmeninė ekonomika ir socialinis verslumas kartu su vartotojų pasitikėjimu tapatinami su keturiomis pagrindinėmis būsimo augimo ašimis, yra šio požiūrio tąsa; kadangi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama užtikrinti teisę naudotis bazine banko sąskaita, 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/64/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (7) peržiūra ir ilgalaikių investicijų į realiąją ekonomiką skatinimas galėtų labai prisidėti šioje srityje; kadangi Komisija, siūlydama priemones, o Europos Parlamentas ir Taryba, jas aptardami, turėtų nuodugniai įvertinti kiekvieną iš numatytų priemonių ir jų potencialą kuriant konkurencingesnę socialinės rinkos ekonomiką ir siekti, kad jos būtų skubiai priimtos;

| AO. | kadangi Bendrosios rinkos aktas turėtų padėti spręsti Sąjungos socialines ir ekonomines problemas ir kurti rinką, kuri būtų naudinga piliečiams; |
| --- | --- |

AO.

kadangi Bendrosios rinkos aktas turėtų padėti spręsti Sąjungos socialines ir ekonomines problemas ir kurti rinką, kuri būtų naudinga piliečiams;

| AP. | kadangi būsimi horizontalieji požiūriai turėtų apimti galimybę baigti kurti skaitmeninę bendrąją rinką, kad piliečiai galėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeniniais sprendimais ir kad būtų užtikrintas Sąjungos įmonių konkurencingumas; |
| --- | --- |

AP.

kadangi būsimi horizontalieji požiūriai turėtų apimti galimybę baigti kurti skaitmeninę bendrąją rinką, kad piliečiai galėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeniniais sprendimais ir kad būtų užtikrintas Sąjungos įmonių konkurencingumas;

Pagrindinės sritys

| AQ. | kadangi Komisija siūlo savo veiklą skirti konkrečioms pagrindinėms sritims ir priemonėms; kadangi, siekiant apčiuopiamai patobulinti bendrosios rinkos taisyklių taikymą, daugiau dėmesio vis dėlto reikia skirti ribotam skaičiui priemonių ir veiksmų; kadangi vienos iš svarbiausių sričių ekonomikos augimui yra bendroji skaitmeninė rinka, paslaugų sektorius, energetikos sektorius, viešieji pirkimai, moksliniai tyrimai ir inovacijos, vartotojų apsauga ir piliečių, ypač darbuotojų it specialistų, judumo skatinimas; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi Komisija siūlo savo veiklą skirti konkrečioms pagrindinėms sritims ir priemonėms; kadangi, siekiant apčiuopiamai patobulinti bendrosios rinkos taisyklių taikymą, daugiau dėmesio vis dėlto reikia skirti ribotam skaičiui priemonių ir veiksmų; kadangi vienos iš svarbiausių sričių ekonomikos augimui yra bendroji skaitmeninė rinka, paslaugų sektorius, energetikos sektorius, viešieji pirkimai, moksliniai tyrimai ir inovacijos, vartotojų apsauga ir piliečių, ypač darbuotojų it specialistų, judumo skatinimas;

| AR. | kadangi tokios pagrindinės sritys ir priemonės galėtų būti persvarstomos kasmet, kad dabartinės valstybėse narėse pastebimos tendencijos, ypač moksliniu vertinimu nustatomose bendrajai rinkai ekonomiškai svarbiausiose srityse, deramai atsispindėtų Sąjungos institucijų sprendimų priėmimo procese ir į jas būtų atsižvelgta; kadangi reikėtų periodiškai persvarstyti pagrindinių vidaus rinkos sektorių, kuriuose turi būti tobulinamas bendrosios rinkos veikimas, nustatymo metodiką, atsižvelgiant į augimo tikslus bei perspektyvas; |
| --- | --- |

AR.

kadangi tokios pagrindinės sritys ir priemonės galėtų būti persvarstomos kasmet, kad dabartinės valstybėse narėse pastebimos tendencijos, ypač moksliniu vertinimu nustatomose bendrajai rinkai ekonomiškai svarbiausiose srityse, deramai atsispindėtų Sąjungos institucijų sprendimų priėmimo procese ir į jas būtų atsižvelgta; kadangi reikėtų periodiškai persvarstyti pagrindinių vidaus rinkos sektorių, kuriuose turi būti tobulinamas bendrosios rinkos veikimas, nustatymo metodiką, atsižvelgiant į augimo tikslus bei perspektyvas;

| AS. | kadangi valstybės narės ir Sąjungos institucijos turėtų sutelkti dėmesį į su pagrindiniais sektoriais susijusių teisėkūros priemonių taikymą bei skubų įgyvendinimą, nes, kaip pabrėžiama Ekonomikos augimo pakte, jos nepaprastai svarbios siekiant ekonomikos augimo ir kuriant darbo vietas; |
| --- | --- |

AS.

kadangi valstybės narės ir Sąjungos institucijos turėtų sutelkti dėmesį į su pagrindiniais sektoriais susijusių teisėkūros priemonių taikymą bei skubų įgyvendinimą, nes, kaip pabrėžiama Ekonomikos augimo pakte, jos nepaprastai svarbios siekiant ekonomikos augimo ir kuriant darbo vietas;

| AT. | kadangi reikia imtis tolimesnių veiksmų siekiant reglamentuoti finansines paslaugas, tinkamai informuojant ir apsaugant vartotojus, skaidriai vertinant finansinius produktus, ypač rizikingus, ir suteikiant galimybę rinktis alternatyvias ginčų sprendimo galimybes bei priemones, kurias taikant vartotojai gautų atitinkamas kompensacijas ir žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

AT.

kadangi reikia imtis tolimesnių veiksmų siekiant reglamentuoti finansines paslaugas, tinkamai informuojant ir apsaugant vartotojus, skaidriai vertinant finansinius produktus, ypač rizikingus, ir suteikiant galimybę rinktis alternatyvias ginčų sprendimo galimybes bei priemones, kurias taikant vartotojai gautų atitinkamas kompensacijas ir žalos atlyginimą;

| AU. | kadangi tinkamai veikianti ir visiškai baigta kurti bendroji rinka negali būti veiksminga neturint bendros tarpusavyje sujungtos veiksmingos transporto sistemos, kuri yra labai svarbi užtikrinant sklandų prekių, asmenų ir paslaugų judėjimą, t. y. būtinas pagrindines laisves bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

AU.

kadangi tinkamai veikianti ir visiškai baigta kurti bendroji rinka negali būti veiksminga neturint bendros tarpusavyje sujungtos veiksmingos transporto sistemos, kuri yra labai svarbi užtikrinant sklandų prekių, asmenų ir paslaugų judėjimą, t. y. būtinas pagrindines laisves bendrojoje rinkoje;

| AV. | kadangi baigus kurti sąveikius ir tvarius transeuropinius transporto tinklus ir panaikinus visas dar likusias transporto rūšių ir nacionalinių sistemų sąveikos kliūtis ir taip sudarius palankesnes sąlygas daugiašalėms daugiarūšio transporto bendrovėms steigtis, bendra Europos transporto erdvė turėtų padėti palengvinti piliečių ir krovinių judėjimą, sumažinti sąnaudas ir padidinti Europos transporto tvarumą; kadangi Bendros Europos transporto erdvės kūrimas, geležinkelio paslaugos, jūrų transportas, krovininis kelių transportas ir Bendras Europos dangus bei vienodas keleivių teisių suvokimas atlieka esminį vaidmenį; |
| --- | --- |

AV.

kadangi baigus kurti sąveikius ir tvarius transeuropinius transporto tinklus ir panaikinus visas dar likusias transporto rūšių ir nacionalinių sistemų sąveikos kliūtis ir taip sudarius palankesnes sąlygas daugiašalėms daugiarūšio transporto bendrovėms steigtis, bendra Europos transporto erdvė turėtų padėti palengvinti piliečių ir krovinių judėjimą, sumažinti sąnaudas ir padidinti Europos transporto tvarumą; kadangi Bendros Europos transporto erdvės kūrimas, geležinkelio paslaugos, jūrų transportas, krovininis kelių transportas ir Bendras Europos dangus bei vienodas keleivių teisių suvokimas atlieka esminį vaidmenį;

Bendroji rinka visiems dalyviams

| AW. | kadangi Sąjungos piliečiai, ypač studentai, specialistai ir verslininkai, taip pat MVĮ visose valstybėse narėse turėtų būti kviečiami teikti siūlymus, kaip geriausiai baigti sukurti bendrąją rinką, ir kadangi visos institucijos turėtų būti skatinamos pradėti viešas konsultacijas ir dialogą su pilietine visuomene siekiant užtikrinti, kad į piliečių, vartotojų ir verslo sektoriaus poreikius būtų tinkamai atsižvelgta ir kad pasiūlytos politikos kryptys suteiktų visiems dalyviams papildomos naudos; kadangi reikalingos tinkamos piliečių informavimo apie Sąjungos teisę priemonės, |
| --- | --- |

AW.

kadangi Sąjungos piliečiai, ypač studentai, specialistai ir verslininkai, taip pat MVĮ visose valstybėse narėse turėtų būti kviečiami teikti siūlymus, kaip geriausiai baigti sukurti bendrąją rinką, ir kadangi visos institucijos turėtų būti skatinamos pradėti viešas konsultacijas ir dialogą su pilietine visuomene siekiant užtikrinti, kad į piliečių, vartotojų ir verslo sektoriaus poreikius būtų tinkamai atsižvelgta ir kad pasiūlytos politikos kryptys suteiktų visiems dalyviams papildomos naudos; kadangi reikalingos tinkamos piliečių informavimo apie Sąjungos teisę priemonės,

| AX. | kadangi bendrojoje rinkoje svarbiausiu dalyku turėtų tapti visų suinteresuotųjų subjektų teisės; kadangi aktyvesnis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės ir visų kitų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas ankstesniuoju etapu rengiant, patvirtinant, įgyvendinant ir prižiūrint priemones, kuriomis siekiama skatinti augimą ir užtikrinti piliečių teises bendrojoje rinkoje, taip pat grindžiamas dalyvavimo internetu formomis ir e. demokratija, yra esminė sąlyga siekiant atkurti pasitikėjimą bendrąja rinka; |
| --- | --- |

AX.

kadangi bendrojoje rinkoje svarbiausiu dalyku turėtų tapti visų suinteresuotųjų subjektų teisės; kadangi aktyvesnis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės ir visų kitų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas ankstesniuoju etapu rengiant, patvirtinant, įgyvendinant ir prižiūrint priemones, kuriomis siekiama skatinti augimą ir užtikrinti piliečių teises bendrojoje rinkoje, taip pat grindžiamas dalyvavimo internetu formomis ir e. demokratija, yra esminė sąlyga siekiant atkurti pasitikėjimą bendrąja rinka;

| AY. | kadangi vietos ir regionų savivalda, vietos ir regionų subjektai atlieka daug užduočių, kurios numatomos Sąjungos teisės aktuose dėl bendrosios rinkos, ypač viešojo pirkimo, valstybės pagalbos, visuotinės ekonominės svarbos paslaugų ir koncesijų srityje; kadangi šios politinės priemonės turėtų būti tinkamai įgyvendintos, be kita ko, siekiant sumažinti klaidas sanglaudų politikoje; kadangi kokybiškų viešųjų paslaugų teikimas kiekviename Sąjungos regione gyvenantiems žmonėms yra būtina dinamiškos ir galingos bendrosios rinkos sąlyga; ir kadangi siekiant užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos valdymą reikėtų atsižvelgti į visų vietos ir regioninių suinteresuotųjų subjektų interesus; |
| --- | --- |

AY.

kadangi vietos ir regionų savivalda, vietos ir regionų subjektai atlieka daug užduočių, kurios numatomos Sąjungos teisės aktuose dėl bendrosios rinkos, ypač viešojo pirkimo, valstybės pagalbos, visuotinės ekonominės svarbos paslaugų ir koncesijų srityje; kadangi šios politinės priemonės turėtų būti tinkamai įgyvendintos, be kita ko, siekiant sumažinti klaidas sanglaudų politikoje; kadangi kokybiškų viešųjų paslaugų teikimas kiekviename Sąjungos regione gyvenantiems žmonėms yra būtina dinamiškos ir galingos bendrosios rinkos sąlyga; ir kadangi siekiant užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos valdymą reikėtų atsižvelgti į visų vietos ir regioninių suinteresuotųjų subjektų interesus;

| AZ. | kadangi pagal bendrosios rinkos strategiją turėtų būti stiprinama socialinė gerovė, konvergencija ir darbuotojų teisės, turėtų būti užkirstas kelias socialiniam dempingui ir užtikrintos deramos darbo sąlygos visiems Europos gyventojams; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi pagal bendrosios rinkos strategiją turėtų būti stiprinama socialinė gerovė, konvergencija ir darbuotojų teisės, turėtų būti užkirstas kelias socialiniam dempingui ir užtikrintos deramos darbo sąlygos visiems Europos gyventojams;

| BA. | kadangi reikalinga viena lengvai prieinama tiesioginės pagalbos nacionalinė tarnyba, į kurią įmonės ir piliečiai, įskaitant žmones su negalia, galėtų kreiptis, kai jiems kyla kliūčių norint pasinaudoti su bendrąja rinka susijusiomis teisėmis ir jos teikiamomis galimybėmis; kadangi reikėtų skirti dėmesį kliūčių, su kuriomis susiduria neįgalieji pastatų aplinkos ir paslaugų prieinamumo srityse, šalinimui, kad visi piliečia galėtų pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamais pranašumais; |
| --- | --- |

BA.

kadangi reikalinga viena lengvai prieinama tiesioginės pagalbos nacionalinė tarnyba, į kurią įmonės ir piliečiai, įskaitant žmones su negalia, galėtų kreiptis, kai jiems kyla kliūčių norint pasinaudoti su bendrąja rinka susijusiomis teisėmis ir jos teikiamomis galimybėmis; kadangi reikėtų skirti dėmesį kliūčių, su kuriomis susiduria neįgalieji pastatų aplinkos ir paslaugų prieinamumo srityse, šalinimui, kad visi piliečia galėtų pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamais pranašumais;

Europos semestras

| BB. | kadangi Europos semestras yra ekonominės politikos priemonių koordinavimo sistema ir jame įvertinama valstybių narių biudžeto ir ekonominė padėtis, bet neatsižvelgiama į bendrosios rinkos būklę, nors ji itin svarbi visų valstybių narių ekonomikai; |
| --- | --- |

BB.

kadangi Europos semestras yra ekonominės politikos priemonių koordinavimo sistema ir jame įvertinama valstybių narių biudžeto ir ekonominė padėtis, bet neatsižvelgiama į bendrosios rinkos būklę, nors ji itin svarbi visų valstybių narių ekonomikai;

| BC. | kadangi bendroji rinka gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant socialinę sanglaudą Sąjungoje; kadangi ekonomikos valdymo sistemos gerinimas turėtų būti grindžiamas tarpusavyje susijusios ir viena kitos atžvilgiu nuoseklios politikos, kuri skatintų augimą ir užimtumą, visuma, ir kadangi visavertė bendrosios rinkos plėtra yra būtina sąlyga siekiant tai įgyvendinti; |
| --- | --- |

BC.

kadangi bendroji rinka gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant socialinę sanglaudą Sąjungoje; kadangi ekonomikos valdymo sistemos gerinimas turėtų būti grindžiamas tarpusavyje susijusios ir viena kitos atžvilgiu nuoseklios politikos, kuri skatintų augimą ir užimtumą, visuma, ir kadangi visavertė bendrosios rinkos plėtra yra būtina sąlyga siekiant tai įgyvendinti;

| BD. | kadangi kasmet per Europos semestrą Komisija turėtų patikrinti, kaip formuojama bendroji rinka ir kaip su ja susijusios priemonės diegiamos tikrovėje, atsižvelgdama į metinės valdymo patikros rezultatus ir į vertinimo sistemos pranešimo mechanizmus; kadangi vykdant metinį patikrinimą reikėtų įvertinti, kokią naudą vartotojai ir įmonės gauna iš bendrosios rinkos, ir nurodyti kliūtis, trukdančias jai veikti; |
| --- | --- |

BD.

kadangi kasmet per Europos semestrą Komisija turėtų patikrinti, kaip formuojama bendroji rinka ir kaip su ja susijusios priemonės diegiamos tikrovėje, atsižvelgdama į metinės valdymo patikros rezultatus ir į vertinimo sistemos pranešimo mechanizmus; kadangi vykdant metinį patikrinimą reikėtų įvertinti, kokią naudą vartotojai ir įmonės gauna iš bendrosios rinkos, ir nurodyti kliūtis, trukdančias jai veikti;

| BE. | kadangi kiekvienas Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimas taip pat turėtų būti skiriamas bendrosios rinkos būklei įvertinti remiantis stebėsenos rezultatais; |
| --- | --- |

BE.

kadangi kiekvienas Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimas taip pat turėtų būti skiriamas bendrosios rinkos būklei įvertinti remiantis stebėsenos rezultatais;

| BF. | kadangi, siekiant nustatyti teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę, įgyvendinimo bei taikymo trūkumus ir juos aptarti konkrečiai valstybei skirtose rekomendacijose, derėtų konkrečiai įvertinti kiekvieną valstybę narę palaikant dar glaudesnius santykius su nacionaliniais parlamentais; |
| --- | --- |

BF.

kadangi, siekiant nustatyti teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę, įgyvendinimo bei taikymo trūkumus ir juos aptarti konkrečiai valstybei skirtose rekomendacijose, derėtų konkrečiai įvertinti kiekvieną valstybę narę palaikant dar glaudesnius santykius su nacionaliniais parlamentais;

| BG. | kadangi 2013 m. metine augimo apžvalga pradėtas trečiasis Europos semestro ciklas ir į ją pirmą kartą įtraukta metinė bendrosios rinkos integracijos būklės vertinimo ataskaita; kadangi šis didesnis dėmesys bendrajai rinkai įgyvendinant Europos semestrą yra būtinas siekiant geriau išnaudoti jos teikiamas augimo ir užimtumo galimybes ir užtikrinti piliečiams ir įmonėms galimybę visapusiškai ja naudotis; |
| --- | --- |

BG.

kadangi 2013 m. metine augimo apžvalga pradėtas trečiasis Europos semestro ciklas ir į ją pirmą kartą įtraukta metinė bendrosios rinkos integracijos būklės vertinimo ataskaita; kadangi šis didesnis dėmesys bendrajai rinkai įgyvendinant Europos semestrą yra būtinas siekiant geriau išnaudoti jos teikiamas augimo ir užimtumo galimybes ir užtikrinti piliečiams ir įmonėms galimybę visapusiškai ja naudotis;

| BH. | kadangi pirmiau minėtoje Bendrosios rinkos integracijos būklės 2013 m. vertinimo ataskaitoje vis dėlto nepateikiama nei jokių naujų įžvalgų dėl padėties valstybėse narėse, nei pakankamai išsamių išvadų dėl bendrosios rinkos teikiamų konkrečių augimo galimybių; kadangi prioritetinių sričių pasirinkimas integracijos ataskaitoje turėtų būti grindžiamas išsamiais duomenimis; |
| --- | --- |

BH.

kadangi pirmiau minėtoje Bendrosios rinkos integracijos būklės 2013 m. vertinimo ataskaitoje vis dėlto nepateikiama nei jokių naujų įžvalgų dėl padėties valstybėse narėse, nei pakankamai išsamių išvadų dėl bendrosios rinkos teikiamų konkrečių augimo galimybių; kadangi prioritetinių sričių pasirinkimas integracijos ataskaitoje turėtų būti grindžiamas išsamiais duomenimis;

| BI. | kadangi būsimose bendrosios rinkos integracijos būklės vertinimo ataskaitose reikėtų aiškiau nurodyti bendrojoje rinkoje esamus trūkumus ir pateikti konkretesnes rekomendacijos dėl galimų taisomųjų priemonių ir numatomos jų naudos, kad valstybės narės galėtų pateikti reikšmingą atsaką; |
| --- | --- |

BI.

kadangi būsimose bendrosios rinkos integracijos būklės vertinimo ataskaitose reikėtų aiškiau nurodyti bendrojoje rinkoje esamus trūkumus ir pateikti konkretesnes rekomendacijos dėl galimų taisomųjų priemonių ir numatomos jų naudos, kad valstybės narės galėtų pateikti reikšmingą atsaką;

| BJ. | kadangi Bendrosios rinkos integracijos būklės 2013 m. vertinimo ataskaitoje ypač didelis dėmesys skiriamas paslaugų sektoriui ir raginama, inter alia, visapusiškai laikytis Direktyvos 2006/123/EB nuostatų; kadangi šis raginimas yra pagrįstas, bet nebus įpareigojantis, jeigu kartu nebus imtasi papildomų priemonių ir griežtų priemonių dėl tos direktyvos tinkamo perkėlimo į nacionalinę teisę, aiškinimo ir visapusiško įgyvendinimo; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi Bendrosios rinkos integracijos būklės 2013 m. vertinimo ataskaitoje ypač didelis dėmesys skiriamas paslaugų sektoriui ir raginama, inter alia, visapusiškai laikytis Direktyvos 2006/123/EB nuostatų; kadangi šis raginimas yra pagrįstas, bet nebus įpareigojantis, jeigu kartu nebus imtasi papildomų priemonių ir griežtų priemonių dėl tos direktyvos tinkamo perkėlimo į nacionalinę teisę, aiškinimo ir visapusiško įgyvendinimo;

| BK. | kadangi pranešime vardijama daug prioritetų, susijusių su energijos ir transporto rinkomis, ir kadangi tie prioritetai reiškia, jog kai kuriose srityse trūksta nacionalinių ir Europos investicijų ir konkurencijos; kadangi reikia atlikti tolesnius šių rinkų tyrimus ir gauti įrodymais pagrįstos informacijos siekiant pateikti argumentus, pagrindžiančius konkrečius veiksmus ir valstybėms narėms skirtus raginimus; kadangi sąveiki ir prieinama integruota Europos transporto infrastruktūra, vidaus energetikos rinkos kūrimas užtikrinant smarkią konkurenciją ir sustiprinant vartotojų apsaugą yra esminiai aspektai siekiant užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą; |
| --- | --- |

BK.

kadangi pranešime vardijama daug prioritetų, susijusių su energijos ir transporto rinkomis, ir kadangi tie prioritetai reiškia, jog kai kuriose srityse trūksta nacionalinių ir Europos investicijų ir konkurencijos; kadangi reikia atlikti tolesnius šių rinkų tyrimus ir gauti įrodymais pagrįstos informacijos siekiant pateikti argumentus, pagrindžiančius konkrečius veiksmus ir valstybėms narėms skirtus raginimus; kadangi sąveiki ir prieinama integruota Europos transporto infrastruktūra, vidaus energetikos rinkos kūrimas užtikrinant smarkią konkurenciją ir sustiprinant vartotojų apsaugą yra esminiai aspektai siekiant užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą;

| BL. | kadangi skaitmeninė ekonomika taip pat laikoma prioritetine sritimi; kadangi skaitmeninei bendrajai rinkai būtini atnaujinami ir praktiniai skaidrumo užtikrinimo ir vartotojų apsaugos mechanizmai; kadangi tinkamas 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (8) perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas tinkamu laiku yra vienas iš svarbiausių šios ekonomikos kūrimo veiksnių; |
| --- | --- |

BL.

kadangi skaitmeninė ekonomika taip pat laikoma prioritetine sritimi; kadangi skaitmeninei bendrajai rinkai būtini atnaujinami ir praktiniai skaidrumo užtikrinimo ir vartotojų apsaugos mechanizmai; kadangi tinkamas 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (8) perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas tinkamu laiku yra vienas iš svarbiausių šios ekonomikos kūrimo veiksnių;

| BM. | kadangi daugelyje sektorių Sąjungos piliečiai dar iki galo neišnaudojo bendrosios rinkos galimybių, ypač laisvo asmenų ir darbuotojų judėjimo; kadangi darbo jėgos judumas Europoje tebėra per mažas ir kad reikia imtis veiksmingesnių priemonių siekiant pašalinti visas likusias kliūtis ir užtikrinti vienodą požiūrį į visus darbuotojus ir vienodas jiems sudaromas sąlygas, kiek tai priklauso Sutarčių taikymo sričiai, ir pagal nacionalinę teisę ir praktiką; |
| --- | --- |

BM.

kadangi daugelyje sektorių Sąjungos piliečiai dar iki galo neišnaudojo bendrosios rinkos galimybių, ypač laisvo asmenų ir darbuotojų judėjimo; kadangi darbo jėgos judumas Europoje tebėra per mažas ir kad reikia imtis veiksmingesnių priemonių siekiant pašalinti visas likusias kliūtis ir užtikrinti vienodą požiūrį į visus darbuotojus ir vienodas jiems sudaromas sąlygas, kiek tai priklauso Sutarčių taikymo sričiai, ir pagal nacionalinę teisę ir praktiką;

| BN. | kadangi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (9) yra viena iš pagrindinių priemonių, padedančių mažinti didžiulę viešojo administravimo institucijų skolą įmonėms, ypač MVĮ, ir kadangi ji turėtų būti sparčiai ir tinkamai perkelta į nacionalinę teisę siekiant sumažinti nemokumo atvejų skaičių; |
| --- | --- |

BN.

kadangi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (9) yra viena iš pagrindinių priemonių, padedančių mažinti didžiulę viešojo administravimo institucijų skolą įmonėms, ypač MVĮ, ir kadangi ji turėtų būti sparčiai ir tinkamai perkelta į nacionalinę teisę siekiant sumažinti nemokumo atvejų skaičių;

| BO. | kadangi reikia imtis novatoriškesnių priemonių siekiant paremti socialine rinkos ekonomika grindžiamą bendrąją rinką; kadangi 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje pateiktas įdomus pasiūlymas nustatyti vartotojų nemokumo režimą ir kadangi šį pasiūlymą reikėtų nuodugniau išnagrinėti atsižvelgiant į tai, kad šios rūšies priemonės gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant vartotojų apsaugą ir užkertant kelią galimai finansų sektoriaus sisteminei rizikai; |
| --- | --- |

BO.

kadangi reikia imtis novatoriškesnių priemonių siekiant paremti socialine rinkos ekonomika grindžiamą bendrąją rinką; kadangi 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje pateiktas įdomus pasiūlymas nustatyti vartotojų nemokumo režimą ir kadangi šį pasiūlymą reikėtų nuodugniau išnagrinėti atsižvelgiant į tai, kad šios rūšies priemonės gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant vartotojų apsaugą ir užkertant kelią galimai finansų sektoriaus sisteminei rizikai;

| BP. | kadangi svarbu parengti plačių užmojų darbotvarkę vartotojams, joje numatant teisės aktų ir programų, kuriais būtų siekiama suteikti daugiau teisių vidutiniam vartotojui bei labiau apsaugoti pažeidžiamus vartotojus; |
| --- | --- |

BP.

kadangi svarbu parengti plačių užmojų darbotvarkę vartotojams, joje numatant teisės aktų ir programų, kuriais būtų siekiama suteikti daugiau teisių vidutiniam vartotojui bei labiau apsaugoti pažeidžiamus vartotojus;

| BQ. | kadangi strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimas, kuriam turi būti skirtas Europos semestras, priklauso nuo to, ar bus visapusiškai išnaudotos bendrosios rinkos galimybės, kiek pastangų dės visa Sąjunga ir kaip procese dalyvaus valstybės narės; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimas, kuriam turi būti skirtas Europos semestras, priklauso nuo to, ar bus visapusiškai išnaudotos bendrosios rinkos galimybės, kiek pastangų dės visa Sąjunga ir kaip procese dalyvaus valstybės narės;

| BR. | kadangi Europos semestras turi būti dar sistemingiau siejamas su šiuo metu įgyvendinamomis Sąjungos iniciatyvomis ir kadangi į bendrosios rinkos formavimą turi būti atsižvelgiama siekiant užtikrinti Sąjungos ekonominės politikos nuoseklumą, visų pirma – deramą euro zonai priklausančių ir nepriklausančių šalių konvergenciją; |
| --- | --- |

BR.

kadangi Europos semestras turi būti dar sistemingiau siejamas su šiuo metu įgyvendinamomis Sąjungos iniciatyvomis ir kadangi į bendrosios rinkos formavimą turi būti atsižvelgiama siekiant užtikrinti Sąjungos ekonominės politikos nuoseklumą, visų pirma – deramą euro zonai priklausančių ir nepriklausančių šalių konvergenciją;

| BS. | kadangi įgyvendinant Europos semestrą nacionalinių reformų programų kokybė labai skiriasi savo turiniu, skaidrumu, įgyvendinimo galimybėmis ir išsamumu ir tos programos turėtų būti nuodugniai persvarstytos, patobulintos ir turi atitinkamai atspindėti užmojus siekti ekonominės integracijos ir bendrosios rinkos suformavimo; |
| --- | --- |

BS.

kadangi įgyvendinant Europos semestrą nacionalinių reformų programų kokybė labai skiriasi savo turiniu, skaidrumu, įgyvendinimo galimybėmis ir išsamumu ir tos programos turėtų būti nuodugniai persvarstytos, patobulintos ir turi atitinkamai atspindėti užmojus siekti ekonominės integracijos ir bendrosios rinkos suformavimo;

| BT. | kadangi valstybės narės turėtų pateikti kuo išsamesnę informaciją ir apie teisės aktų taikymo bei įgyvendinimo pagrindiniuose bendrosios rinkos sektoriuose taisykles; |
| --- | --- |

BT.

kadangi valstybės narės turėtų pateikti kuo išsamesnę informaciją ir apie teisės aktų taikymo bei įgyvendinimo pagrindiniuose bendrosios rinkos sektoriuose taisykles;

| BU. | kadangi Europos semestrui reikia taikyti naują na metodiką, pagal kurią bendrosios rinkos prioritetai būtų aptariami kartu su ekonomikos bei biudžeto prioritetais, siejant juos tarpusavyje ir bendroje integruotoje koordinavimo sistemoje kartu nagrinėjant užimtumo bei socialinius prioritetus; |
| --- | --- |

BU.

kadangi Europos semestrui reikia taikyti naują na metodiką, pagal kurią bendrosios rinkos prioritetai būtų aptariami kartu su ekonomikos bei biudžeto prioritetais, siejant juos tarpusavyje ir bendroje integruotoje koordinavimo sistemoje kartu nagrinėjant užimtumo bei socialinius prioritetus;

| BV. | kadangi konkrečiose kiekvienai šaliai skirtose rekomendacijose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokia pažanga pasiekta ir kokios taisyklės taikomos įgyvendinant bendrosios rinkos teisės aktus, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams sektoriams ir kasmet nustatomiems prioritetams; |
| --- | --- |

BV.

kadangi konkrečiose kiekvienai šaliai skirtose rekomendacijose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokia pažanga pasiekta ir kokios taisyklės taikomos įgyvendinant bendrosios rinkos teisės aktus, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams sektoriams ir kasmet nustatomiems prioritetams;

| BW. | kadangi konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose valstybėms narėms tuo pačiu metu turėtų būti pateikiami praktiškesni sprendimai, kaip pagerinti bendrosios rinkos veikimą, kad jai būtų užtikrinama stipresnė visuomenės parama ir politinis įsipareigojimas siekiant paskatinti bendrosios rinkos kūrimą; |
| --- | --- |

BW.

kadangi konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose valstybėms narėms tuo pačiu metu turėtų būti pateikiami praktiškesni sprendimai, kaip pagerinti bendrosios rinkos veikimą, kad jai būtų užtikrinama stipresnė visuomenės parama ir politinis įsipareigojimas siekiant paskatinti bendrosios rinkos kūrimą;

| BX. | kadangi bendrosios rinkos būklės vertinimas turėtų tapti sudedamąja Europos semestro dalimi, o bendrosios rinkos valdymo ramstis turėtų būti nemažiau svarbus nei ekonomikos valdymo ramstis; kadangi Komisijos pasiūlymas parengti metinę bendrosios rinkos integravimo ataskaitą, kuri padėtų parengti įrodymų bazę, kuria grindžiamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, galėtų būti pagrindas ateityje Europos semestre įtvirtinti metinį bendrosios rinkos ciklą; |
| --- | --- |

BX.

kadangi bendrosios rinkos būklės vertinimas turėtų tapti sudedamąja Europos semestro dalimi, o bendrosios rinkos valdymo ramstis turėtų būti nemažiau svarbus nei ekonomikos valdymo ramstis; kadangi Komisijos pasiūlymas parengti metinę bendrosios rinkos integravimo ataskaitą, kuri padėtų parengti įrodymų bazę, kuria grindžiamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, galėtų būti pagrindas ateityje Europos semestre įtvirtinti metinį bendrosios rinkos ciklą;

| BY. | kadangi rengiant Europos semestrą turėtų būti aktyviai įtraukti nacionaliniai parlamentai ir būtina, kad Europos semestras vyktų nedarant poveikio Europos Parlamento išimtinėms teisėms; |
| --- | --- |

BY.

kadangi rengiant Europos semestrą turėtų būti aktyviai įtraukti nacionaliniai parlamentai ir būtina, kad Europos semestras vyktų nedarant poveikio Europos Parlamento išimtinėms teisėms;

| 1. | prašo Komisijos, apsvarsčius kaip galimą teisinį pagrindą visas attitinkamas su bendrąja rinka susijusias SESV nuostatas, įskaitant 26 straipsnio 3 dalį, kuo greičiau pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl akto, kuriuo siekiama stiprinti bendrosios rinkos valdymą, atsižvelgiant į pride pateiktas išsamias rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos, apsvarsčius kaip galimą teisinį pagrindą visas attitinkamas su bendrąja rinka susijusias SESV nuostatas, įskaitant 26 straipsnio 3 dalį, kuo greičiau pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl akto, kuriuo siekiama stiprinti bendrosios rinkos valdymą, atsižvelgiant į pride pateiktas išsamias rekomendacijas;

| 2. | patvirtina, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo;

| 3. | pripažįsta, kad finansinės pasekmės, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti kompensuotos iš esamų biudžeto asignavimų; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad finansinės pasekmės, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti kompensuotos iš esamų biudžeto asignavimų;

o

o o

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Tarybai bei Europos Vadovų Tarybai, taip pat valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Tarybai bei Europos Vadovų Tarybai, taip pat valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0211.

(2)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 84.

(3)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 51.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0258.

(5)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 9.

(6)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(7)  OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

(8)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(9)  OL L 48, 2011 2 23, p. 1.

---

PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1 rekomendacija. Parengti nuoseklią bendrosios rinkos valdymo sistemą

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | turėtų būti pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo turėtų būti siekiama stiprinti bendrosios rinkos valdymą, turint omenyje siekį užtikrinti Sąjungos vidaus rinkos veikimą ir skatinti integracinį ekonomikos augimą Europoje. Pasiūlymas turėtų būti grindžiamas atitinkamomis SESV nuostatomis, susijusiomis su vidaus rinka. Komisijos taip pat turėtų apsvarstyti galilmybę pateikti pasiūlymą pagal SESV 26 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

—

turėtų būti pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo turėtų būti siekiama stiprinti bendrosios rinkos valdymą, turint omenyje siekį užtikrinti Sąjungos vidaus rinkos veikimą ir skatinti integracinį ekonomikos augimą Europoje. Pasiūlymas turėtų būti grindžiamas atitinkamomis SESV nuostatomis, susijusiomis su vidaus rinka. Komisijos taip pat turėtų apsvarstyti galilmybę pateikti pasiūlymą pagal SESV 26 straipsnio 3 dalį.

| — | Procedūroje turėtų būti numatytas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas kuriant bendrosios rinkos valdymo sistemą. Be to, akte turėtų būti numatyta galimybė Europos Parlamentui ir Tarybai priimti kitas priemones, būtinas sustiprinti bendrosios rinkos valdymą, ypač priemones, skirtas sritims, kurioms pagal SESV 294 straipsnyje nustatytą įprastą teisėkūros procedūrą taikoma Sąjungos reglamentavimo sistema. |
| --- | --- |

—

Procedūroje turėtų būti numatytas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas kuriant bendrosios rinkos valdymo sistemą. Be to, akte turėtų būti numatyta galimybė Europos Parlamentui ir Tarybai priimti kitas priemones, būtinas sustiprinti bendrosios rinkos valdymą, ypač priemones, skirtas sritims, kurioms pagal SESV 294 straipsnyje nustatytą įprastą teisėkūros procedūrą taikoma Sąjungos reglamentavimo sistema.

| — | Aktu neturėtų būti daroma poveikis jau galiojančiai bendrosios rinkos reglamentavimo sistemai arba įvairiuose sektoriuose patvirtintinoms taisyklėms. Juo, kaip įtvirtinta Sutartyse, neturėtų būti daromas poveikis ir institucijų, ypač Komisijos, išimtinėms teisėms arba Sutartimis grindžiamiems ar bendrosios rinkos acquis nustatytiems valstybių narių įsipareigojimams. |
| --- | --- |

—

Aktu neturėtų būti daroma poveikis jau galiojančiai bendrosios rinkos reglamentavimo sistemai arba įvairiuose sektoriuose patvirtintinoms taisyklėms. Juo, kaip įtvirtinta Sutartyse, neturėtų būti daromas poveikis ir institucijų, ypač Komisijos, išimtinėms teisėms arba Sutartimis grindžiamiems ar bendrosios rinkos acquis nustatytiems valstybių narių įsipareigojimams.

| — | Aktas turėtų papildyti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemą ir padėti į nacionalinę teisę perkelti bendrosios rinkos taisykles bei laisves, jas įgyvendinti, taikyti ir užtikrinti jų vykdymą. |
| --- | --- |

—

Aktas turėtų papildyti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemą ir padėti į nacionalinę teisę perkelti bendrosios rinkos taisykles bei laisves, jas įgyvendinti, taikyti ir užtikrinti jų vykdymą.

| — | Akte turėtų būti numatytas Sąjungos bendrosios rinkos gairių patvirtinimas. Į tas gaires turėtų būti įtraukti siektini tikslai, veiksmų prioritetai ir sąlygos, kurias reikia užtikrinti, o su gairėmis turėtų būti pateikiami nustatytini darbo metodai bei procedūros siekiant stiprinti bendrosios rinkos valdymą. |
| --- | --- |

—

Akte turėtų būti numatytas Sąjungos bendrosios rinkos gairių patvirtinimas. Į tas gaires turėtų būti įtraukti siektini tikslai, veiksmų prioritetai ir sąlygos, kurias reikia užtikrinti, o su gairėmis turėtų būti pateikiami nustatytini darbo metodai bei procedūros siekiant stiprinti bendrosios rinkos valdymą.

| — | Turėtų būti parengtos nacionalinių veiksmų planų pateikimo, vertinimo bei kontrolės procedūros ir konkrečiai šaliai skirtų bendrosios rinkos rekomendacijų nustatymo procedūros. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti parengtos nacionalinių veiksmų planų pateikimo, vertinimo bei kontrolės procedūros ir konkrečiai šaliai skirtų bendrosios rinkos rekomendacijų nustatymo procedūros.

| — | Turėtų būti apibrėžtos papildomos priemonės, skirtos pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įdiegimą ir įgyvendinimo užtikrinimą. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti apibrėžtos papildomos priemonės, skirtos pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įdiegimą ir įgyvendinimo užtikrinimą.

| — | Turėtų būti aiškiau apibrėžtas bendrosios rinkos valdymo ciklo ir metinio Europos semestro politikos ciklo sąsaja. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti aiškiau apibrėžtas bendrosios rinkos valdymo ciklo ir metinio Europos semestro politikos ciklo sąsaja.

2 rekomendacija. Nustatyti Sąjungos tikslus ir veiksmų prioritetus siekiant patobulinti vidaus rinkos veikimą

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka veiksmingai prisidėtų prie ekonomikos augimo, kurtų darbo vietas ir didintų vartotojų bei verslo pasitikėjimą, turėtų būti parengtos Sąjungos gairės, kurių paskirtis – patobulinti vidaus rinkos veikimą. Į gaires turėtų būti įtraukta:






  a) | Sąjungos ir valstybių narių veiksmų tikslai bei prioritetai; |
| --- | --- | --- |

—

siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka veiksmingai prisidėtų prie ekonomikos augimo, kurtų darbo vietas ir didintų vartotojų bei verslo pasitikėjimą, turėtų būti parengtos Sąjungos gairės, kurių paskirtis – patobulinti vidaus rinkos veikimą. Į gaires turėtų būti įtraukta:

a)

Sąjungos ir valstybių narių veiksmų tikslai bei prioritetai;

| b) | sąlygos, kurias reikia įgyvendinti siekiant toliau tobulinti bendrosios rinkos valdymą. |
| --- | --- |

b)

sąlygos, kurias reikia įgyvendinti siekiant toliau tobulinti bendrosios rinkos valdymą.

| — | Turėtų būti nustatytas keletas prioritetinių tikslų ir veiksmų, numatytų srityse, kuriose geriau veikianti bendroji rinka greičiausiai duos didžiausios naudos ekonomikos augimui ir labiausiai padės kurti darbo vietas visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti nustatytas keletas prioritetinių tikslų ir veiksmų, numatytų srityse, kuriose geriau veikianti bendroji rinka greičiausiai duos didžiausios naudos ekonomikos augimui ir labiausiai padės kurti darbo vietas visoje Sąjungoje.

| — | Prioritetiniai tikslai ir veiksmai turėtų būti pasirenkami pagal šiuos kriterijus:






  a) | gamybos lyginamąją analizę, atliktą remiantis svarbiais kiekybiniais rodikliais, apimančiais prekių gamybos ir paslaugų teikimo sąnaudas, kad būtų nustatyti sektoriai, kuriuose matyti didžiausios nepanaudotos galimybės ekonomikai augti; |
| --- | --- | --- |

—

Prioritetiniai tikslai ir veiksmai turėtų būti pasirenkami pagal šiuos kriterijus:

a)

gamybos lyginamąją analizę, atliktą remiantis svarbiais kiekybiniais rodikliais, apimančiais prekių gamybos ir paslaugų teikimo sąnaudas, kad būtų nustatyti sektoriai, kuriuose matyti didžiausios nepanaudotos galimybės ekonomikai augti;

| b) | ekonominę svarbą, nagrinėjant, ar ekonominis sektoriaus mastas pakankamas, kad turėtų pastebimą poveikį ekonomikos augimui, jeigu bus panaikintos pagrindinės priežastys, kodėl nepanaudotos jo teikiamos galimybės; |
| --- | --- |

b)

ekonominę svarbą, nagrinėjant, ar ekonominis sektoriaus mastas pakankamas, kad turėtų pastebimą poveikį ekonomikos augimui, jeigu bus panaikintos pagrindinės priežastys, kodėl nepanaudotos jo teikiamos galimybės;

| c) | dinaminius veiksnius, nagrinėjant, ar sektorius jau sprendžia nepakankamo savo galimybių išnaudojimo problemą, remiantis sektoriaus gebėjimu kurti darbo vietas ir galimu jo artėjimu prie siektino darbo našumo lygio; |
| --- | --- |

c)

dinaminius veiksnius, nagrinėjant, ar sektorius jau sprendžia nepakankamo savo galimybių išnaudojimo problemą, remiantis sektoriaus gebėjimu kurti darbo vietas ir galimu jo artėjimu prie siektino darbo našumo lygio;

| d) | bendrosios rinkos veiksnius, nagrinėjant, ar esama įrodymų, kad bendrojoje rinkoje įgyvendinus tam tikrus patobulinimus būtų galima pasitelkti nepanaudotas galimybes; |
| --- | --- |

d)

bendrosios rinkos veiksnius, nagrinėjant, ar esama įrodymų, kad bendrojoje rinkoje įgyvendinus tam tikrus patobulinimus būtų galima pasitelkti nepanaudotas galimybes;

| e) | veiksnius, susijusius su papildomų apsaugos ir garantijų vartotojams, darbuotojams ir piliečiams elementų diegimu sektoriuje. |
| --- | --- |

e)

veiksnius, susijusius su papildomų apsaugos ir garantijų vartotojams, darbuotojams ir piliečiams elementų diegimu sektoriuje.

3 rekomendacija. Nustatyti sąlygas, kurias reikia užtikrinti bendrosios rinkos valdymui patobulinti

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | Siekiant toliau tobulinti bendrosios rinkos valdymą, turėtų būti nustatytos šios sąlygos:






  a) | rengiant ir įgyvendinant bendrosios rinkos taisykles, taikyti pažangaus reglamentavimo principus siekiant užtikrinti, kad tos taisyklės būtų parengtos, perkeltos į nacionalinę teisę ir įgyvendintos taip, kad jos būtų veiksmingos tiems, kuriems yra skirtos; |
| --- | --- | --- |

—

Siekiant toliau tobulinti bendrosios rinkos valdymą, turėtų būti nustatytos šios sąlygos:

a)

rengiant ir įgyvendinant bendrosios rinkos taisykles, taikyti pažangaus reglamentavimo principus siekiant užtikrinti, kad tos taisyklės būtų parengtos, perkeltos į nacionalinę teisę ir įgyvendintos taip, kad jos būtų veiksmingos tiems, kuriems yra skirtos;

| b) | kuo labiau sumažinti administracinę naštą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

b)

kuo labiau sumažinti administracinę naštą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| c) | jei verslo subjektams ir piliečiams reikia atlikti kokias nors procedūras, sudaryti jiems sąlygas tai greitai atlikti elektroninėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

jei verslo subjektams ir piliečiams reikia atlikti kokias nors procedūras, sudaryti jiems sąlygas tai greitai atlikti elektroninėmis priemonėmis;

| d) | užtikrinti, kad verslo subjektai ir piliečiai gautų informaciją bei pagalbą ir turėtų galimybę prireikus pasinaudoti greitomis, veiksmingomis ir ekonomiškai prieinamomis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad verslo subjektai ir piliečiai gautų informaciją bei pagalbą ir turėtų galimybę prireikus pasinaudoti greitomis, veiksmingomis ir ekonomiškai prieinamomis teisių gynimo priemonėmis;

| e) | išradingiau panaudoti informacines technologijas verslo subjektams ir piliečiams informuoti, sudaryti jiems sąlygas naudotis savo teisėmis ir galimybėmis, geriau susieti nacionalinio ir Sąjungos lygmens iniciatyvas; |
| --- | --- |

e)

išradingiau panaudoti informacines technologijas verslo subjektams ir piliečiams informuoti, sudaryti jiems sąlygas naudotis savo teisėmis ir galimybėmis, geriau susieti nacionalinio ir Sąjungos lygmens iniciatyvas;

| f) | tarpvalstybiniam administravimo institucijų bendradarbiavimui aktyviau naudoti internetines priemones, pvz., Vidaus rinkos informacinę sistemą (VRI); |
| --- | --- |

f)

tarpvalstybiniam administravimo institucijų bendradarbiavimui aktyviau naudoti internetines priemones, pvz., Vidaus rinkos informacinę sistemą (VRI);

| g) | toliau plėtoti vieno langelio principu veikiančius centrus; |
| --- | --- |

g)

toliau plėtoti vieno langelio principu veikiančius centrus;

| h) | tinkamai taikyti greitas ir veiksmingas problemų sprendimo ir teisių gynimo priemones, taip pat nacionaliniu lygmeniu sukuriant vieną lengvai prieinamą žemiausio lygmens pagalbos tarnybą, į kurią verslo subjektai ir piliečiai galėtų kreiptis susidūrę su problemomis, kylančiomis naudojantis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis ir galimybėmis. |
| --- | --- |

h)

tinkamai taikyti greitas ir veiksmingas problemų sprendimo ir teisių gynimo priemones, taip pat nacionaliniu lygmeniu sukuriant vieną lengvai prieinamą žemiausio lygmens pagalbos tarnybą, į kurią verslo subjektai ir piliečiai galėtų kreiptis susidūrę su problemomis, kylančiomis naudojantis bendrosios rinkos teikiamomis teisėmis ir galimybėmis.

4 rekomendacija. Nustatyti papildomas priemones, reikalingas siekiant pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | Siekdama pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, Komisija turėtų:






  a) | padidinti savo pagalbą valstybėms narėms dar neperkeltoms į nacionalinę teisę direktyvoms perkelti; |
| --- | --- | --- |

—

Siekdama pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, Komisija turėtų:

a)

padidinti savo pagalbą valstybėms narėms dar neperkeltoms į nacionalinę teisę direktyvoms perkelti;

| b) | vykdyti sistemingas atitikties patikras ir imtis paramos priemonių, kad visose valstybėse narėse taisyklės veiktų praktikoje; |
| --- | --- |

b)

vykdyti sistemingas atitikties patikras ir imtis paramos priemonių, kad visose valstybėse narėse taisyklės veiktų praktikoje;

| c) | išsamiai peržiūrėti jau perkeltus ir įgyvendintus teisės aktus siekiant praktiniu ir ekonominiu požiūriais įvertinti, kaip įgyvendinamos ir tikrovėje veikia taisyklės; |
| --- | --- |

c)

išsamiai peržiūrėti jau perkeltus ir įgyvendintus teisės aktus siekiant praktiniu ir ekonominiu požiūriais įvertinti, kaip įgyvendinamos ir tikrovėje veikia taisyklės;

| d) | tobulinti ex-post įgyvendinimo ataskaitų teikimą, daugiau dėmesio skiriant valstybių narių atitikčiai, taip pat pagerinti atliekamus rezultatų vertinimus, daugiau dėmesio skiriant patvirtintų politikos priemonių veiksmingumui; |
| --- | --- |

d)

tobulinti ex-post įgyvendinimo ataskaitų teikimą, daugiau dėmesio skiriant valstybių narių atitikčiai, taip pat pagerinti atliekamus rezultatų vertinimus, daugiau dėmesio skiriant patvirtintų politikos priemonių veiksmingumui;

| e) | rengti su valstybėmis narėmis tarpusavio vertinimo iniciatyvas. |
| --- | --- |

e)

rengti su valstybėmis narėmis tarpusavio vertinimo iniciatyvas.

| — | Siekdamos pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, valstybės narės turėtų:






  a) | siekdamos užtikrinti ir tinkamo perkėlimo į nacionalinę teisę ex-ante vertinimą, taip pat atitiktį ir greitą įgyvendinimą, pateikti Komisijai perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių projektus, kai valstybės narės arba Komisija mano, kad tai yra tikslinga; |
| --- | --- | --- |

—

Siekdamos pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimo sistemos įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, valstybės narės turėtų:

a)

siekdamos užtikrinti ir tinkamo perkėlimo į nacionalinę teisę ex-ante vertinimą, taip pat atitiktį ir greitą įgyvendinimą, pateikti Komisijai perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių projektus, kai valstybės narės arba Komisija mano, kad tai yra tikslinga;

| b) | vykstant perkėlimo ir įgyvendinimo procesams, reguliariai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene, įskaitant vartotojus, verslo subjektus ir vietos bei regiono valdžios institucijas; |
| --- | --- |

b)

vykstant perkėlimo ir įgyvendinimo procesams, reguliariai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene, įskaitant vartotojus, verslo subjektus ir vietos bei regiono valdžios institucijas;

| c) | internetu pateikti paaiškinimą, kaip jos perkėlė taisykles ir kaip šios taisyklės veikia praktikoje. |
| --- | --- |

c)

internetu pateikti paaiškinimą, kaip jos perkėlė taisykles ir kaip šios taisyklės veikia praktikoje.

5 rekomendacija. Numatyti, kaip pateikti ir vertinti nacionalinius veiksmų planus ir kontroliuoti jų įgyvendinimą

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | Valstybės narės turėtų parengti ir pateikti Komisijai nacionalinius veiksmų planus, skirtus Sąjungos tikslams ir veiksmų prioritetams, kuriais siekiama patobulinti bendrosios rinkos veikimą, įgyvendinti. Į veiksmų planus turėtų būti įtrauktos išsamios priemonės, kurių reikia imtis, ir jų įgyvendinimo gairės. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų parengti ir pateikti Komisijai nacionalinius veiksmų planus, skirtus Sąjungos tikslams ir veiksmų prioritetams, kuriais siekiama patobulinti bendrosios rinkos veikimą, įgyvendinti. Į veiksmų planus turėtų būti įtrauktos išsamios priemonės, kurių reikia imtis, ir jų įgyvendinimo gairės.

| — | Nacionaliniai veiksmų planai turėtų būti rengiami konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, atstovaujančiais įvairioms ekonominių ir socialinių interesų, taip pat vartotojų interesų grupėms. |
| --- | --- |

—

Nacionaliniai veiksmų planai turėtų būti rengiami konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, atstovaujančiais įvairioms ekonominių ir socialinių interesų, taip pat vartotojų interesų grupėms.

| — | Komisija, bendradarbiaudama su Vidaus rinkos patariamuoju komitetu, turėtų įvertinti nacionalinius veiksmų planus ir pateikti Europos Parlamentui bei Tarybai apibendrinamąją ataskaitą. |
| --- | --- |

—

Komisija, bendradarbiaudama su Vidaus rinkos patariamuoju komitetu, turėtų įvertinti nacionalinius veiksmų planus ir pateikti Europos Parlamentui bei Tarybai apibendrinamąją ataskaitą.

| — | Vertinant nacionalinius veiksmų planus turėtų būti atsižvelgiama į Vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir bendrosios rinkos valdymo ataskaitą. |
| --- | --- |

—

Vertinant nacionalinius veiksmų planus turėtų būti atsižvelgiama į Vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir bendrosios rinkos valdymo ataskaitą.

| — | Komisija turėtų stebėti nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo pažangą. Tuo tikslu valstybės narės turėtų Komisijai pateikti visą aktualią informaciją, reikalingą padarytai pažangai įvertinti. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų stebėti nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo pažangą. Tuo tikslu valstybės narės turėtų Komisijai pateikti visą aktualią informaciją, reikalingą padarytai pažangai įvertinti.

| — | Nacionalinių veiksmų planų pateikimas ir vertinimas turėtų būti laikomi koordinuojamais veiksmais, įtrauktais į integruotos sistemos metinį ciklą, kurio metu būtų nustatomi politiniai prioritetai, taikytini siekiant galutinai suformuoti bendrąją rinką, atsižvelgiant į ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos plotmes. |
| --- | --- |

—

Nacionalinių veiksmų planų pateikimas ir vertinimas turėtų būti laikomi koordinuojamais veiksmais, įtrauktais į integruotos sistemos metinį ciklą, kurio metu būtų nustatomi politiniai prioritetai, taikytini siekiant galutinai suformuoti bendrąją rinką, atsižvelgiant į ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos plotmes.

6 rekomendacija. Numatyti parengti atskiras konkrečiai šaliai skirtas bendrosios rinkos rekomendacijas

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | Remdamasi nacionalinių veiksmų planų vertinimu ir naudodamasi kitomis svarbiomis bendrosios rinkos priemonėmis, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir, prireikus pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, bei remdamasi pagrindinių sektorių politiniais prioritetais, turėtų parengti bendrosios rinkos reikalams skirtas rekomendacijas valstybėms narėms, kuriomis būtų siekiama pagerinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą, įgyvendinimą ir jų vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

—

Remdamasi nacionalinių veiksmų planų vertinimu ir naudodamasi kitomis svarbiomis bendrosios rinkos priemonėmis, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir, prireikus pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, bei remdamasi pagrindinių sektorių politiniais prioritetais, turėtų parengti bendrosios rinkos reikalams skirtas rekomendacijas valstybėms narėms, kuriomis būtų siekiama pagerinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą, įgyvendinimą ir jų vykdymo užtikrinimą.

| — | Pateikdama rekomendacijas valstybėms narėms Taryba turėtų visapusiškai pasinaudoti SESV numatytomis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

Pateikdama rekomendacijas valstybėms narėms Taryba turėtų visapusiškai pasinaudoti SESV numatytomis priemonėmis.

| — | Kai teikiama rekomendacija bendrosios rinkos klausimais, atitinkamas Europos Parlamento komitetas turėtų turėti galimybę pakviesti atitinkamos valstybės narės atstovus pasikeisti nuomonėmis, o Komisijos atstovai turėtų turėti galimybę būti pakviesti pasikeisti nuomonėmis su tos valstybės narės parlamento atstovais. |
| --- | --- |

—

Kai teikiama rekomendacija bendrosios rinkos klausimais, atitinkamas Europos Parlamento komitetas turėtų turėti galimybę pakviesti atitinkamos valstybės narės atstovus pasikeisti nuomonėmis, o Komisijos atstovai turėtų turėti galimybę būti pakviesti pasikeisti nuomonėmis su tos valstybės narės parlamento atstovais.

7 rekomendacija. Apibrėžti Europos semestro bendrosios rinkos ramstį

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | Siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka duotų konkrečių rezultatų piliečiams, vartotojams, darbuotojams ir verslo subjektams, metiniu Europos semestro ciklu turėtų būti remiamasi kaip politinio orientavimo, ataskaitų teikimo ir valstybių narių bei Sąjungos padarytos pažangos siekiant bendrosios rinkos tikslų ir apibrėžiant taisomąsias priemones platforma. |
| --- | --- |

—

Siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka duotų konkrečių rezultatų piliečiams, vartotojams, darbuotojams ir verslo subjektams, metiniu Europos semestro ciklu turėtų būti remiamasi kaip politinio orientavimo, ataskaitų teikimo ir valstybių narių bei Sąjungos padarytos pažangos siekiant bendrosios rinkos tikslų ir apibrėžiant taisomąsias priemones platforma.

| — | Turėtų būti apibrėžtas Europos semestro bendrosios rinkos ramstis. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti apibrėžtas Europos semestro bendrosios rinkos ramstis.

| — | Europos semestro bendrosios rinkos ramstis turėtų apimti:






  a) | Vidaus rinkos rezultatų suvestinę, įskaitant išsamias kiekvienos šalies bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo ir taikymo ataskaitas; |
| --- | --- | --- |

—

Europos semestro bendrosios rinkos ramstis turėtų apimti:

a)

Vidaus rinkos rezultatų suvestinę, įskaitant išsamias kiekvienos šalies bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo ir taikymo ataskaitas;

| b) | valstybių narių išaiškintas bendrosios rinkos teisės aktų taikymo taisykles, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams sektoriams ir kasmet nustatomiems politiniams prioritetams; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių išaiškintas bendrosios rinkos teisės aktų taikymo taisykles, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams sektoriams ir kasmet nustatomiems politiniams prioritetams;

| c) | metinėje augimo apžvalgoje ir metinėje bendrosios rinkos integravimo ataskaitoje pateiktus Komisijos pasiūlymus dėl ateinančių metų Sąjungos ir nacionalinio lygmens politikos prioritetų. Metinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti pateiktas vertinimas, kaip bendroji rinka veikia praktikoje. Tie pasiūlymai dėl politikos prioritetų turėtų būti grindžiami Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir kitų bendrosios rinkos stebėsenos priemonių duomenimis, kad būtų išvengta sutapimo ir kad būtų parengtos veiksmingos ir aiškios rekomendacijos bei užtikrintas Europos ekonominės politikos nuoseklumas; |
| --- | --- |

c)

metinėje augimo apžvalgoje ir metinėje bendrosios rinkos integravimo ataskaitoje pateiktus Komisijos pasiūlymus dėl ateinančių metų Sąjungos ir nacionalinio lygmens politikos prioritetų. Metinėje ataskaitoje taip pat turėtų būti pateiktas vertinimas, kaip bendroji rinka veikia praktikoje. Tie pasiūlymai dėl politikos prioritetų turėtų būti grindžiami Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir kitų bendrosios rinkos stebėsenos priemonių duomenimis, kad būtų išvengta sutapimo ir kad būtų parengtos veiksmingos ir aiškios rekomendacijos bei užtikrintas Europos ekonominės politikos nuoseklumas;

| d) | siektinų politikos veiksmų ir tikslų, numatytų likusioms Sąjungos ir nacionalinio lygmens kliūtims įveikti, prioritetų parengimą bendrosios rinkos gairių forma; |
| --- | --- |

d)

siektinų politikos veiksmų ir tikslų, numatytų likusioms Sąjungos ir nacionalinio lygmens kliūtims įveikti, prioritetų parengimą bendrosios rinkos gairių forma;

| e) | valstybių narių nacionalinių veiksmų planų, kuriais siekiama įgyvendinti bendrosios rinkos gaires, pateikimą; |
| --- | --- |

e)

valstybių narių nacionalinių veiksmų planų, kuriais siekiama įgyvendinti bendrosios rinkos gaires, pateikimą;

| f) | nacionalinių veiksmų planų vertinimą, Komisijos atliktą glaudžiai bendradarbiaujant su Vidaus rinkos patariamuoju komitetu ir atsižvelgiant į vidaus rinkos rezultatų suvestinę bei metinę bendrosios rinkos valdymo ataskaitą; |
| --- | --- |

f)

nacionalinių veiksmų planų vertinimą, Komisijos atliktą glaudžiai bendradarbiaujant su Vidaus rinkos patariamuoju komitetu ir atsižvelgiant į vidaus rinkos rezultatų suvestinę bei metinę bendrosios rinkos valdymo ataskaitą;

| g) | Komisijos pasiūlymu Tarybos ir Europos Parlamento patvirtintas atskiras konkrečiai valstybei narei skirtas su bendrosios rinkos reikalais susijusias rekomendacijas. |
| --- | --- |

g)

Komisijos pasiūlymu Tarybos ir Europos Parlamento patvirtintas atskiras konkrečiai valstybei narei skirtas su bendrosios rinkos reikalais susijusias rekomendacijas.

8 rekomendacija. Didinti demokratinę atskaitomybę ir Europos Parlamento bei nacionalinių parlamentų vaidmenį

Europos Parlamentas mano, kad pateiktinu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti siekiama reglamentuoti:

| — | Turėtų būti numatytas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas kuriant bendrosios rinkos valdymo sistemą. Parlamentas taip pat turėtų dalyvauti arba Taryba turėtų bent konsultuotis su Europos Parlamentu dėl priemonių, kurios reikalingos siekiant sustiprinti bendrosios rinkos veikimą, patvirtinimo, taip pat dėl Sąjungos tikslų, prioritetų ir planuojamų politikos priemonių. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti numatytas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas kuriant bendrosios rinkos valdymo sistemą. Parlamentas taip pat turėtų dalyvauti arba Taryba turėtų bent konsultuotis su Europos Parlamentu dėl priemonių, kurios reikalingos siekiant sustiprinti bendrosios rinkos veikimą, patvirtinimo, taip pat dėl Sąjungos tikslų, prioritetų ir planuojamų politikos priemonių.

| — | Prieš Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą Europos Parlamentas turėtų aptarti metinę augimo apžvalgą ir balsuoti dėl pakeitimų, susijusių su metine bendrosios rinkos integravimo ataskaita, kuri bus pateikta Europos Vadovų Tarybai. |
| --- | --- |

—

Prieš Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą Europos Parlamentas turėtų aptarti metinę augimo apžvalgą ir balsuoti dėl pakeitimų, susijusių su metine bendrosios rinkos integravimo ataskaita, kuri bus pateikta Europos Vadovų Tarybai.

| — | Europos Parlamento Pirmininkas Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikime turėtų pateikti Europos Parlamento nuomones dėl bendrosios rinkos integravimo. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento Pirmininkas Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikime turėtų pateikti Europos Parlamento nuomones dėl bendrosios rinkos integravimo.

| — | Taryba ir Komisija turėtų dalyvauti tarpparlamentiniuose Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų posėdžiuose, kuriuose aptariamas bendrosios rinkos integravimas. |
| --- | --- |

—

Taryba ir Komisija turėtų dalyvauti tarpparlamentiniuose Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų posėdžiuose, kuriuose aptariamas bendrosios rinkos integravimas.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/89 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/89

---

P7_TA(2013)0055

22-oji Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesija

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 22-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos (2013/2533(RSP))

(2016/C 024/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas JT žmogaus teisių konvencijas ir jų fakultatyvius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas JT žmogaus teisių konvencijas ir jų fakultatyvius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba (JTŽTT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba (JTŽTT),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją ir su ja susijusias JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją ir su ja susijusias JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją ir ES pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją ir ES pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos per 2012 m. birželio 25 d. vykusį 3179-ąjį posėdį patvirtino Užsienio reikalų taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos per 2012 m. birželio 25 d. vykusį 3179-ąjį posėdį patvirtino Užsienio reikalų taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT), įskaitant su šiuo klausimu susijusius Europos Parlamento prioritetus; ypač atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. savo rezoliuciją dėl Parlamento pozicijos dėl JT Žmogaus teisių tarybos 19-osios sesijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT), įskaitant su šiuo klausimu susijusius Europos Parlamento prioritetus; ypač atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. savo rezoliuciją dėl Parlamento pozicijos dėl JT Žmogaus teisių tarybos 19-osios sesijos (2),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacijos vizito į JTŽTT 19-ąją sesiją ataskaitą ir į jungtinės Užsienio reikalų komiteto, Žmogaus teisių pakomitečio ir Saugumo ir gynybos pakomitečio delegacijos, dalyvavusios JT Generalinės Asamblėjos 67-ojoje sesijoje, ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacijos vizito į JTŽTT 19-ąją sesiją ataskaitą ir į jungtinės Užsienio reikalų komiteto, Žmogaus teisių pakomitečio ir Saugumo ir gynybos pakomitečio delegacijos, dalyvavusios JT Generalinės Asamblėjos 67-ojoje sesijoje, ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į skubias Parlamento rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į skubias Parlamento rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES žmogaus teisių strategijos peržiūros (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES žmogaus teisių strategijos peržiūros (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Parlamento rezoliuciją dėl Metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2011 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Parlamento rezoliuciją dėl Metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2011 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 18, 21, 27 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 18, 21, 27 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į būsimas 2013 m. JTŽTT sesijas, ypač į 22-ąją eilinę sesiją, kuri vyks 2013 m. vasario 25 d. – kovo 22 d.; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimas 2013 m. JTŽTT sesijas, ypač į 22-ąją eilinę sesiją, kuri vyks 2013 m. vasario 25 d. – kovo 22 d.;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo propagavimas ir apsauga yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos Sąjungos vienybės ir vientisumo ramsčių (5); |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo propagavimas ir apsauga yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos Sąjungos vienybės ir vientisumo ramsčių (5);

| B. | kadangi sėkmingai įgyvendinus neseniai persvarstytą ES žmogaus teisių strategiją turėtų būti užtikrintas didesnis ES vidaus ir užsienio politikos nuoseklumas ir taip padidintas jos patikimumas JTŽTT; |
| --- | --- |

B.

kadangi sėkmingai įgyvendinus neseniai persvarstytą ES žmogaus teisių strategiją turėtų būti užtikrintas didesnis ES vidaus ir užsienio politikos nuoseklumas ir taip padidintas jos patikimumas JTŽTT;

| C. | kadangi ES turėtų stengtis bendrose pozicijose atvirai pasisakyti prieš žmogaus teisių pažeidimus, kad būtų pasiekti geriausi galimi rezultatai, ir, atsižvelgdama į tai, turėtų toliau didinti valstybių narių bendradarbiavimą ir gerinti jo organizavimą ir koordinavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES turėtų stengtis bendrose pozicijose atvirai pasisakyti prieš žmogaus teisių pažeidimus, kad būtų pasiekti geriausi galimi rezultatai, ir, atsižvelgdama į tai, turėtų toliau didinti valstybių narių bendradarbiavimą ir gerinti jo organizavimą ir koordinavimą;

| D. | kadangi Europos Sąjungos Taryba priėmė Strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir jai įgyvendinti skirtą veiksmų planą, siekdama užtikrinti veiksmingesnę, matomesnę ir nuoseklesnę ES politiką šioje srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos Taryba priėmė Strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir jai įgyvendinti skirtą veiksmų planą, siekdama užtikrinti veiksmingesnę, matomesnę ir nuoseklesnę ES politiką šioje srityje;

| E. | kadangi 2012 m. liepos 25 d. paskirtas ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, kurio veiklą prižiūri Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kurio pareiga – didinti ES žmogaus teisių politikos veiksmingumą ir matomumą ir padėti įgyvendinti strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2012 m. liepos 25 d. paskirtas ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, kurio veiklą prižiūri Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kurio pareiga – didinti ES žmogaus teisių politikos veiksmingumą ir matomumą ir padėti įgyvendinti strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

| F. | kadangi Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacija vyks į Ženevoje vyksiančią JŽTT 22-ąją sesiją, kaip tai buvo daroma ir per ankstesniais metais vykusias JŽTT sesijas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacija vyks į Ženevoje vyksiančią JŽTT 22-ąją sesiją, kaip tai buvo daroma ir per ankstesniais metais vykusias JŽTT sesijas;

| 1. | atkreipia dėmesį į šiuo metu vykstantį ES prioritetų, susijusių su JTŽTT 22-ąja sesija, patvirtinimo procesą; teigiamai vertina tai, kad ES atkreipė dėmesį į padėtį Sirijoje, Birmoje (Mianmare), Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (KLDR) ir Malyje, taip pat pritarė tam, kad būtų pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irane klausimais įgaliojimai; taip pat pritaria tam, kad būtų skirta dėmesio tokiems teminiams klausimams, kaip minties, religijos ir tikėjimo laisvė, mirties bausmės panaikinimas, vaiko teisės, verslas ir žmogaus teisės, smurtas prieš moteris, taip pat lesbiečių, gėjų, biseksualų, transseksualų ir interseksualų (LGBTI) teisės; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į šiuo metu vykstantį ES prioritetų, susijusių su JTŽTT 22-ąja sesija, patvirtinimo procesą; teigiamai vertina tai, kad ES atkreipė dėmesį į padėtį Sirijoje, Birmoje (Mianmare), Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (KLDR) ir Malyje, taip pat pritarė tam, kad būtų pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irane klausimais įgaliojimai; taip pat pritaria tam, kad būtų skirta dėmesio tokiems teminiams klausimams, kaip minties, religijos ir tikėjimo laisvė, mirties bausmės panaikinimas, vaiko teisės, verslas ir žmogaus teisės, smurtas prieš moteris, taip pat lesbiečių, gėjų, biseksualų, transseksualų ir interseksualų (LGBTI) teisės;

| 2. | teigiamai vertina tai, kad į 22-osios eilinės sesijos darbotvarkę įtrauktos viešos diskusijos žmogaus teisių integravimo, neigiamo finansų ir ekonomikos krizės ir korupcijos poveikio galimybei naudotis žmogaus teisėmis klausimais ir 20-ųjų Vienos deklaracijos ir veiksmų programos priėmimo metinių minėjimas, interaktyvios diskusijos tokiais klausimais, kaip, inter alia, neįgaliųjų teisės, taip pat išsamūs posėdžiai įvairiais klausimais, pvz., vaiko teisės naudotis aukščiausius galimus standartus atitinkančia sveikatos apsauga klausimu; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares aktyviai dalyvauti šiose diskusijose ir aiškiai tvirtinti, kad žmogaus teisės visuotinės, nedalomos ir tarpusavyje susijusios; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina tai, kad į 22-osios eilinės sesijos darbotvarkę įtrauktos viešos diskusijos žmogaus teisių integravimo, neigiamo finansų ir ekonomikos krizės ir korupcijos poveikio galimybei naudotis žmogaus teisėmis klausimais ir 20-ųjų Vienos deklaracijos ir veiksmų programos priėmimo metinių minėjimas, interaktyvios diskusijos tokiais klausimais, kaip, inter alia, neįgaliųjų teisės, taip pat išsamūs posėdžiai įvairiais klausimais, pvz., vaiko teisės naudotis aukščiausius galimus standartus atitinkančia sveikatos apsauga klausimu; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares aktyviai dalyvauti šiose diskusijose ir aiškiai tvirtinti, kad žmogaus teisės visuotinės, nedalomos ir tarpusavyje susijusios;

| 3. | teigiamai vertina ataskaitas, kurias turėtų pateikti specialieji pranešėjai, inter alia, žmogaus teisių padėties Irane, Birmoje (Mianmare) ir nuo 1967 m. okupuotose Palestinos Teritorijose klausimais, taip pat Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės rašytinę ataskaitą žmogaus teisių padėties Malyje, ypač šiaurinėje šalies dalyje, klausimais, taip pat būsto, kaip teisės užsitikrinti tinkamą gyvenimo lygį, ir teisės į nediskriminavimą šiomis aplinkybėmis, minties, religijos ar tikėjimo laisvės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina ataskaitas, kurias turėtų pateikti specialieji pranešėjai, inter alia, žmogaus teisių padėties Irane, Birmoje (Mianmare) ir nuo 1967 m. okupuotose Palestinos Teritorijose klausimais, taip pat Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės rašytinę ataskaitą žmogaus teisių padėties Malyje, ypač šiaurinėje šalies dalyje, klausimais, taip pat būsto, kaip teisės užsitikrinti tinkamą gyvenimo lygį, ir teisės į nediskriminavimą šiomis aplinkybėmis, minties, religijos ar tikėjimo laisvės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais;

JT Žmogaus teisių tarybos darbas

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2012 m. rugsėjo mėn. į JTŽTT išrinkta 18 naujų narių, nuo 2013 m. sausio 1 d. vykdančių su savo naryste susijusią veiklą – tai Argentina, Brazilija, Dramblio Kaulo Krantas, Estija, Etiopija, Gabonas, Vokietija, Airija, Japonija, Kazachstanas, Kenija, Juodkalnija, Pakistanas, Korėjos Respublika, Siera Leonė, Jungtiniai Arabų Emyratai, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Venesuelos Bolivaro Respublika, ir pažymi, kad šiuo metu devynios ES valstybės narės yra JTŽTT narės; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2012 m. rugsėjo mėn. į JTŽTT išrinkta 18 naujų narių, nuo 2013 m. sausio 1 d. vykdančių su savo naryste susijusią veiklą – tai Argentina, Brazilija, Dramblio Kaulo Krantas, Estija, Etiopija, Gabonas, Vokietija, Airija, Japonija, Kazachstanas, Kenija, Juodkalnija, Pakistanas, Korėjos Respublika, Siera Leonė, Jungtiniai Arabų Emyratai, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Venesuelos Bolivaro Respublika, ir pažymi, kad šiuo metu devynios ES valstybės narės yra JTŽTT narės;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujuoju JTŽTT pirmininku išrinktas Remigiusz A. Henczel (Lenkija) ir kad 2013-iems metams išrinkti keturi pirmininko pavaduotojai, t. y. Cheikh Ahmed Ould Zahaf (Mauritanija), Iruthisham Adam (Maldyvai), Luis Gallegos Chiriboga (Ekvadoras) ir Alexandre Fasel (Šveicarija); |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad naujuoju JTŽTT pirmininku išrinktas Remigiusz A. Henczel (Lenkija) ir kad 2013-iems metams išrinkti keturi pirmininko pavaduotojai, t. y. Cheikh Ahmed Ould Zahaf (Mauritanija), Iruthisham Adam (Maldyvai), Luis Gallegos Chiriboga (Ekvadoras) ir Alexandre Fasel (Šveicarija);

| 6. | pabrėžia, kad rinkimai į JTŽTT turi būti pagrįsti konkurencija, ir nepritaria regioninių grupių rengiamiems rinkimams be konkurencijos; primena narystei JTŽTT taikomų standartų, susijusių su įsipareigojimais ir veikla žmogaus teisių srityje, svarbą; pabrėžia, kad reikalaujama, jog JTŽTT nariai laikytųsi aukščiausių žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos standartų; primena, kad norint suspenduotoms narėms grąžinti jų buvusį statusą svarbu vadovautis griežtais ir skaidriais kriterijais; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad rinkimai į JTŽTT turi būti pagrįsti konkurencija, ir nepritaria regioninių grupių rengiamiems rinkimams be konkurencijos; primena narystei JTŽTT taikomų standartų, susijusių su įsipareigojimais ir veikla žmogaus teisių srityje, svarbą; pabrėžia, kad reikalaujama, jog JTŽTT nariai laikytųsi aukščiausių žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos standartų; primena, kad norint suspenduotoms narėms grąžinti jų buvusį statusą svarbu vadovautis griežtais ir skaidriais kriterijais;

| 7. | apgailestauja, kad Kazachstano – naujai išrinktos JTŽTT narės valdžios institucijos vis dar atsisako leisti atlikti tarptautinį nepriklausomą Žanaozeno įvykių tyrimą, nepaisydamos JT Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės ir Parlamento raginimų; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad Kazachstano – naujai išrinktos JTŽTT narės valdžios institucijos vis dar atsisako leisti atlikti tarptautinį nepriklausomą Žanaozeno įvykių tyrimą, nepaisydamos JT Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės ir Parlamento raginimų;

| 8. | vis dar susirūpinęs dėl vadinamosios blokų politikos reiškinio ir jos poveikio JTŽTT patikimumui ir jos darbo veiksmingumui; |
| --- | --- |

8.

vis dar susirūpinęs dėl vadinamosios blokų politikos reiškinio ir jos poveikio JTŽTT patikimumui ir jos darbo veiksmingumui;

| 9. | teigiamai vertina tai, kad JT Generalinė Asamblėja antrai kadencijai Vyriausiąja žmogaus teisių komisare paskyrė Navanethem Pillay; pakartoja tvirtai remiąs Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą (OHCHR), taip pat jo savarankiškumą ir vientisumą; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina tai, kad JT Generalinė Asamblėja antrai kadencijai Vyriausiąja žmogaus teisių komisare paskyrė Navanethem Pillay; pakartoja tvirtai remiąs Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą (OHCHR), taip pat jo savarankiškumą ir vientisumą;

| 10. | teigiamai vertina Vyriausiąją žmogaus teisių komisarę už jos pastangas stiprinti pagal sutartis įsteigtus organus ir 2012 m. birželio 22 d. paskelbtą jos ataskaitą šiuo klausimu; pakartoja, kad pagal sutartis įsteigtų organų pobūdis pasižymi tuo, kad jie susiję su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, ir pabrėžia būtinybę į šiuos procesus nuolat įtraukti pilietinę visuomenę; be to, pabrėžia, kad turi būti saugomas ir skatinamas pagal sutartis įsteigtų organų savarankiškumas ir veiksmingumas; pabrėžia, kad norint įveikti didėjantį pagal sutartis įsteigtų organų darbo krūvį būtina užtikrinti pakankamą jų finansavimą; ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens siekiant užtikrinti veiksmingą pagal sutartis įsteigtų organų sistemos veiklą ir pakankamą jų finansavimą; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina Vyriausiąją žmogaus teisių komisarę už jos pastangas stiprinti pagal sutartis įsteigtus organus ir 2012 m. birželio 22 d. paskelbtą jos ataskaitą šiuo klausimu; pakartoja, kad pagal sutartis įsteigtų organų pobūdis pasižymi tuo, kad jie susiję su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, ir pabrėžia būtinybę į šiuos procesus nuolat įtraukti pilietinę visuomenę; be to, pabrėžia, kad turi būti saugomas ir skatinamas pagal sutartis įsteigtų organų savarankiškumas ir veiksmingumas; pabrėžia, kad norint įveikti didėjantį pagal sutartis įsteigtų organų darbo krūvį būtina užtikrinti pakankamą jų finansavimą; ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens siekiant užtikrinti veiksmingą pagal sutartis įsteigtų organų sistemos veiklą ir pakankamą jų finansavimą;

Arabų pavasario šalys

| 11. | labai griežtai smerkia didėjantį ir beatodairišką Asado režimo smurtą prieš Sirijos gyventojus, įskaitant sunkiosios artilerijos naudojimą ir gyvenamų vietovių apšaudymą, neatidėliotiną mirties bausmės vykdymą ir prievartinį dingimą; griežtai smerkia tebesitęsiančius nuolatinius režimo daromus žmogaus teisių pažeidimus, kurie gali būti prilyginami nusikaltimams žmonijai; reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios civilių gyventojų padėties; taip pat smerkia opozicijos grupuočių ir pajėgų vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; ragina visus ginkluotojo konflikto dalyvius nedelsiant nutraukti smurtą Sirijoje; taip pat primena savo raginimą B. Assado režimui nedelsiant atsistatydinti ir inicijuoti taikų politinių pokyčių procesą; ragina visas konflikto šalis užtikrinti tarptautinės humanitarinės pagalbos teikėjams visapusiškas ir saugias galimybes kirsti šalies sieną; |
| --- | --- |

11.

labai griežtai smerkia didėjantį ir beatodairišką Asado režimo smurtą prieš Sirijos gyventojus, įskaitant sunkiosios artilerijos naudojimą ir gyvenamų vietovių apšaudymą, neatidėliotiną mirties bausmės vykdymą ir prievartinį dingimą; griežtai smerkia tebesitęsiančius nuolatinius režimo daromus žmogaus teisių pažeidimus, kurie gali būti prilyginami nusikaltimams žmonijai; reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios civilių gyventojų padėties; taip pat smerkia opozicijos grupuočių ir pajėgų vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; ragina visus ginkluotojo konflikto dalyvius nedelsiant nutraukti smurtą Sirijoje; taip pat primena savo raginimą B. Assado režimui nedelsiant atsistatydinti ir inicijuoti taikų politinių pokyčių procesą; ragina visas konflikto šalis užtikrinti tarptautinės humanitarinės pagalbos teikėjams visapusiškas ir saugias galimybes kirsti šalies sieną;

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl krizės Sirijoje poveikio regiono saugumui ir stabilumui; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pagalbą regiono šalims, kurios stengiasi aprūpinti humanitarine pagalba pabėgėlius iš Sirijos; |
| --- | --- |

12.

reiškia susirūpinimą dėl krizės Sirijoje poveikio regiono saugumui ir stabilumui; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pagalbą regiono šalims, kurios stengiasi aprūpinti humanitarine pagalba pabėgėlius iš Sirijos;

| 13. | teigiamai vertina JTŽTT skiriamą nuolatinį dėmesį pasibaisėtinai žmogaus teisių ir humanitarinei padėčiai Sirijoje, kaip matyti iš JT rezoliucijų dėl padėties šioje šalyje, priimtų per JTŽTT 19-ąją, 20-ąją ir 21-ąją sesijas ir per 2012 m. birželio 1 d. vykusią JTŽTT specialiąją sesiją Sirijos klausimu; ragina EIVT ir valstybes nares užtikrinti, kad padėčiai Sirijoje toliau būtų teikiamas didžiausias prioritetas JT organizacijoje, ypač JTŽTT; kartoja, jog labai svarbu užtikrinti, jog būtų atsakoma už tarptautinių žmogaus teisių dokumentų ir humanitarinės teisės pažeidimus, padarytus per konfliktą; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina JTŽTT skiriamą nuolatinį dėmesį pasibaisėtinai žmogaus teisių ir humanitarinei padėčiai Sirijoje, kaip matyti iš JT rezoliucijų dėl padėties šioje šalyje, priimtų per JTŽTT 19-ąją, 20-ąją ir 21-ąją sesijas ir per 2012 m. birželio 1 d. vykusią JTŽTT specialiąją sesiją Sirijos klausimu; ragina EIVT ir valstybes nares užtikrinti, kad padėčiai Sirijoje toliau būtų teikiamas didžiausias prioritetas JT organizacijoje, ypač JTŽTT; kartoja, jog labai svarbu užtikrinti, jog būtų atsakoma už tarptautinių žmogaus teisių dokumentų ir humanitarinės teisės pažeidimus, padarytus per konfliktą;

| 14. | reiškia visapusišką paramą Nepriklausomai tyrimo komisijai Sirijoje ir pritaria tam, kad JTŽTT pratęstų jos įgaliojimus; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti nusikaltimų, smurto ir žmogaus teisių pažeidimų skaitmeninių įrodymų priimtinumą; teigiamai vertina Carlos del Pontės ir Vitito Muntarbhorno paskyrimą naujais nariais, taip pat Paolo Pinheiro paskyrimą specialiuoju pranešėju Sirijos klausimais – jis pradės savo darbą pasibaigus Tyrimo komisijos įgaliojimams; teigiamai vertina Komisijos ataskaitą, kurioje informuojama apie žiaurumus Sirijoje; |
| --- | --- |

14.

reiškia visapusišką paramą Nepriklausomai tyrimo komisijai Sirijoje ir pritaria tam, kad JTŽTT pratęstų jos įgaliojimus; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti nusikaltimų, smurto ir žmogaus teisių pažeidimų skaitmeninių įrodymų priimtinumą; teigiamai vertina Carlos del Pontės ir Vitito Muntarbhorno paskyrimą naujais nariais, taip pat Paolo Pinheiro paskyrimą specialiuoju pranešėju Sirijos klausimais – jis pradės savo darbą pasibaigus Tyrimo komisijos įgaliojimams; teigiamai vertina Komisijos ataskaitą, kurioje informuojama apie žiaurumus Sirijoje;

| 15. | apgailestauja dėl to, kad JT Saugumo Tarybai (JT ST) dar nepavyko susitarti dėl rezoliucijos dėl padėties Sirijoje priėmimo ir ypač dėl to, kad slopinama galimybė veiksmingai daryti spaudimą siekiant nutraukti smurtą šalyje; ragina JT ST nares nepamiršti, kad jos atsakingos prieš Sirijos žmones; teigiamai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir ES valstybių narių diplomatines pastangas siekiant į šio klausimo sprendimą įtraukti Kiniją ir Rusiją; ragina jas tęsti šias pastangas; taip pat primena visoms JT valstybėms narėms JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą atsakomybės užtikrinti apsaugą principą; ragina visas valstybes siekti, kad JT ST perduotų Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) nagrinėti klausimą dėl padėties Sirijoje, ir teigiamai vertina Šveicarijos pradėtą iniciatyvą parengti bendrą laišką šiuo klausimu 58-ių šalių, įskaitant 26 ES valstybes nares, vardu; ragina ES vyriausiąją įgaliotinę asmeniškai prisidėti siekiant sutelkti plačią ir visas šalis apimančią tarptautinę koaliciją, kuri remtų šio klausimo perdavimą TBT; |
| --- | --- |

15.

apgailestauja dėl to, kad JT Saugumo Tarybai (JT ST) dar nepavyko susitarti dėl rezoliucijos dėl padėties Sirijoje priėmimo ir ypač dėl to, kad slopinama galimybė veiksmingai daryti spaudimą siekiant nutraukti smurtą šalyje; ragina JT ST nares nepamiršti, kad jos atsakingos prieš Sirijos žmones; teigiamai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir ES valstybių narių diplomatines pastangas siekiant į šio klausimo sprendimą įtraukti Kiniją ir Rusiją; ragina jas tęsti šias pastangas; taip pat primena visoms JT valstybėms narėms JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą atsakomybės užtikrinti apsaugą principą; ragina visas valstybes siekti, kad JT ST perduotų Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) nagrinėti klausimą dėl padėties Sirijoje, ir teigiamai vertina Šveicarijos pradėtą iniciatyvą parengti bendrą laišką šiuo klausimu 58-ių šalių, įskaitant 26 ES valstybes nares, vardu; ragina ES vyriausiąją įgaliotinę asmeniškai prisidėti siekiant sutelkti plačią ir visas šalis apimančią tarptautinę koaliciją, kuri remtų šio klausimo perdavimą TBT;

| 16. | teigiamai vertina 19-ojoje JTŽTT sesijoje pateiktą galutinę Nepriklausomos tyrimo komisijos rašytinę ataskaitą Libijos klausimais, kurioje informuojama apie šalyje įvykdytus žmogaus teisių pažeidimus; ragina JTŽTT pareikšti susirūpinimą dėl tebesitęsiančio smurto, toliau stebėti padėtį ir pareikalauti, kad Vyriausioji žmogaus teisių komisarė pateiktų žmogaus teisių padėties Libijoje ataskaitą; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina 19-ojoje JTŽTT sesijoje pateiktą galutinę Nepriklausomos tyrimo komisijos rašytinę ataskaitą Libijos klausimais, kurioje informuojama apie šalyje įvykdytus žmogaus teisių pažeidimus; ragina JTŽTT pareikšti susirūpinimą dėl tebesitęsiančio smurto, toliau stebėti padėtį ir pareikalauti, kad Vyriausioji žmogaus teisių komisarė pateiktų žmogaus teisių padėties Libijoje ataskaitą;

| 17. | ragina Jungtinius Arabų Emyratus, kaip naujai išrinktą Žmogaus teisių tarybos narį ir vieną iš 14 valstybių, kuriose esančią žmogaus teisių padėtį per savo posėdį turi nagrinėti Visuotinio periodinio vertinimo darbo grupė, nustoti taikyti griežtas priemones taikių žmogaus teisių gynėjų ir politinių aktyvistų atžvilgiu ir gerbti savo įsipareigojimus laikytis aukščiausių žmogaus teisių propagavimo ir saugojimo standartų; |
| --- | --- |

17.

ragina Jungtinius Arabų Emyratus, kaip naujai išrinktą Žmogaus teisių tarybos narį ir vieną iš 14 valstybių, kuriose esančią žmogaus teisių padėtį per savo posėdį turi nagrinėti Visuotinio periodinio vertinimo darbo grupė, nustoti taikyti griežtas priemones taikių žmogaus teisių gynėjų ir politinių aktyvistų atžvilgiu ir gerbti savo įsipareigojimus laikytis aukščiausių žmogaus teisių propagavimo ir saugojimo standartų;

| 18. | reiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir politinės opozicijos aktyvistų padėties Bahreine; dar kartą ragina ES valstybes nares dėti pastangas siekiant, kad per JTŽTT 22-ąją sesiją būtų patvirtinta rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Bahreine, į kurią būtų įtrauktas raginimas nustatyti tarptautinę priemonę, siekiant stebėti, kaip įgyvendinamos Nepriklausomos tyrimo komisijos Bahreino rekomendacijos, įskaitant rekomendacijas žmogaus teisių gynėjų klausimais; |
| --- | --- |

18.

reiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų ir politinės opozicijos aktyvistų padėties Bahreine; dar kartą ragina ES valstybes nares dėti pastangas siekiant, kad per JTŽTT 22-ąją sesiją būtų patvirtinta rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Bahreine, į kurią būtų įtrauktas raginimas nustatyti tarptautinę priemonę, siekiant stebėti, kaip įgyvendinamos Nepriklausomos tyrimo komisijos Bahreino rekomendacijos, įskaitant rekomendacijas žmogaus teisių gynėjų klausimais;

| 19. | teigiamai vertina 2012 m. spalio mėn. JTŽTT priimtą Jemenui skirtą rezoliuciją dėl techninės pagalbos ir pajėgumų stiprinimo žmogaus teisių srityje, taip pat Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro vietos padalinio įsteigimą Jemene; ragina JTŽTT toliau stebėti padėtį šalyje; |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertina 2012 m. spalio mėn. JTŽTT priimtą Jemenui skirtą rezoliuciją dėl techninės pagalbos ir pajėgumų stiprinimo žmogaus teisių srityje, taip pat Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro vietos padalinio įsteigimą Jemene; ragina JTŽTT toliau stebėti padėtį šalyje;

| 20. | reiškia gilų susirūpinimą dėl užsitęsusio politinio nestabilumo ir neseniai vėl prasidėjusio smurto Egipte; visapusiškai remia perėjimą prie demokratinės visuomenės, kuri būtų grindžiama teisinės valstybės principu ir konstitucine sistema, visapusiškai gerbtų žmogaus teises ir pagrindines laisves, ypač užtikrintų žodžio laisvę, moterų teises ir pagarbą mažumoms; ragina Egipto valdžios institucijas pradėti skaidrų saugumo pajėgų ir policijos prieš protestuotojus naudoto smurto tyrimą ir užtikrinti atskaitomybę už žmogaus teisių pažeidimus; primena ES poziciją dėl mirties bausmės panaikinimo, todėl ragina paskelbti mirties bausmės vykdymo Egipte moratoriumą, įskaitant 21 žmogaus, neseniai nuteisto mirties bausme už praeitais metais Port Saido futbolo stadione įvykusį nelaimingą atsitikimą, atvejį; |
| --- | --- |

20.

reiškia gilų susirūpinimą dėl užsitęsusio politinio nestabilumo ir neseniai vėl prasidėjusio smurto Egipte; visapusiškai remia perėjimą prie demokratinės visuomenės, kuri būtų grindžiama teisinės valstybės principu ir konstitucine sistema, visapusiškai gerbtų žmogaus teises ir pagrindines laisves, ypač užtikrintų žodžio laisvę, moterų teises ir pagarbą mažumoms; ragina Egipto valdžios institucijas pradėti skaidrų saugumo pajėgų ir policijos prieš protestuotojus naudoto smurto tyrimą ir užtikrinti atskaitomybę už žmogaus teisių pažeidimus; primena ES poziciją dėl mirties bausmės panaikinimo, todėl ragina paskelbti mirties bausmės vykdymo Egipte moratoriumą, įskaitant 21 žmogaus, neseniai nuteisto mirties bausme už praeitais metais Port Saido futbolo stadione įvykusį nelaimingą atsitikimą, atvejį;

| 21. | reiškia susirūpinimą dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų Vakarų Sacharoje; ragina apsaugoti Vakarų Sacharos gyventojų pagrindines teises, įskaitant asociacijų ir žodžio laisvę bei teisę rengti demonstracijas; reikalauja paleisti visus Vakarų Sacharos politinius kalinius; pritaria specialiojo pasiuntinio Sahelyje pareigybės įsteigimui ir pabrėžia, kad būtina vykdyti tarptautinę žmogaus teisių padėties Vakarų Sacharoje stebėseną; remia sąžiningą ir ilgalaikį konflikto sureguliavimą remiantis Vakarų Sacharos gyventojų savarankiško apsisprendimo teise ir laikantis atitinkamų Jungtinių Tautų rezoliucijų; |
| --- | --- |

21.

reiškia susirūpinimą dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų Vakarų Sacharoje; ragina apsaugoti Vakarų Sacharos gyventojų pagrindines teises, įskaitant asociacijų ir žodžio laisvę bei teisę rengti demonstracijas; reikalauja paleisti visus Vakarų Sacharos politinius kalinius; pritaria specialiojo pasiuntinio Sahelyje pareigybės įsteigimui ir pabrėžia, kad būtina vykdyti tarptautinę žmogaus teisių padėties Vakarų Sacharoje stebėseną; remia sąžiningą ir ilgalaikį konflikto sureguliavimą remiantis Vakarų Sacharos gyventojų savarankiško apsisprendimo teise ir laikantis atitinkamų Jungtinių Tautų rezoliucijų;

Kiti klausimai

| 22. | teigiamai vertina JTŽTT sprendimą paskirti specialųjį pranešėją žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais ir atkreipia dėmesį į tarpregioninį pritarimą rezoliucijai, pagal kurią nustatomas šis įgaliojimas – tai įrodo, jog valstybės visame pasaulyje pripažįsta, kad žmogaus teisių padėtis šalyje žūtbūtinė; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina JTŽTT sprendimą paskirti specialųjį pranešėją žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais ir atkreipia dėmesį į tarpregioninį pritarimą rezoliucijai, pagal kurią nustatomas šis įgaliojimas – tai įrodo, jog valstybės visame pasaulyje pripažįsta, kad žmogaus teisių padėtis šalyje žūtbūtinė;

| 23. | palankiai vertina nepriklausomų ekspertų Dramblio Kaulo Kranto, Haičio ir Somalio klausimais įgaliojimų pratęsimą; ragina šių šalių valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su įgaliotaisiais asmenimis; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina nepriklausomų ekspertų Dramblio Kaulo Kranto, Haičio ir Somalio klausimais įgaliojimų pratęsimą; ragina šių šalių valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su įgaliotaisiais asmenimis;

| 24. | ragina pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irane klausimais įgaliojimus; |
| --- | --- |

24.

ragina pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irane klausimais įgaliojimus;

| 25. | ragina dar metams pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (KLDR) klausimais įgaliojimus; palankiai vertina tai, kad rezoliucija dėl KLDR priimta bendru sutarimu – tai rodo, kad šiems įgaliojimams labai pritariama; primygtinai ragina KLDR vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su pranešėju ir palengvinti jo vizitus į šalį; ragina JTŽTT imtis veiksmų pagal Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro raginimus ir įsteigti tarptautinę tyrimo komisiją sunkiems nusikaltimams, dešimtmečiais vykdytiems KLDR, tirti; |
| --- | --- |

25.

ragina dar metams pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (KLDR) klausimais įgaliojimus; palankiai vertina tai, kad rezoliucija dėl KLDR priimta bendru sutarimu – tai rodo, kad šiems įgaliojimams labai pritariama; primygtinai ragina KLDR vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su pranešėju ir palengvinti jo vizitus į šalį; ragina JTŽTT imtis veiksmų pagal Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro raginimus ir įsteigti tarptautinę tyrimo komisiją sunkiems nusikaltimams, dešimtmečiais vykdytiems KLDR, tirti;

| 26. | teigiamai vertina JTŽTT priimtą rezoliuciją dėl Birmos (Mianmaro) ir ragina dar metams pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties šioje šalyje klausimais įgaliojimus; atkreipia dėmesį į veiksmus, kuriuos Birmos vyriausybė vykdo nuo 2011 m. pradžios, siekdama šalyje atkurti pilietines laisves; vis dėlto reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad po karinių operacijų Kašino valstijoje būta labai daug nukentėjusių civilių gyventojų, taip pat dėl Rachinų valstijoje išaugusio bendruomenės smurto ir dėl to žuvusių žmonių ir padarytų sužalojimų, sunaikinto turto ir vietos gyventojų perkėlimo; mano, kad pagrindinė tokios padėties priežastis – ilgalaikė rohinjų ir Kašino gyventojų diskriminacinė politika; pabrėžia, kad reikia daugiau pastangų siekiant šalinti esmines problemos priežastis; ragina Mianmaro vyriausybę paspartinti savo pasižadėjimo įsteigti Mianmare Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro vietos padalinį įgyvendinimą ir pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartines aplinkybes, specialusis pranešėjas ir toliau turėtų tęsti stebėseną ir teikti ataskaitas; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertina JTŽTT priimtą rezoliuciją dėl Birmos (Mianmaro) ir ragina dar metams pratęsti specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties šioje šalyje klausimais įgaliojimus; atkreipia dėmesį į veiksmus, kuriuos Birmos vyriausybė vykdo nuo 2011 m. pradžios, siekdama šalyje atkurti pilietines laisves; vis dėlto reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad po karinių operacijų Kašino valstijoje būta labai daug nukentėjusių civilių gyventojų, taip pat dėl Rachinų valstijoje išaugusio bendruomenės smurto ir dėl to žuvusių žmonių ir padarytų sužalojimų, sunaikinto turto ir vietos gyventojų perkėlimo; mano, kad pagrindinė tokios padėties priežastis – ilgalaikė rohinjų ir Kašino gyventojų diskriminacinė politika; pabrėžia, kad reikia daugiau pastangų siekiant šalinti esmines problemos priežastis; ragina Mianmaro vyriausybę paspartinti savo pasižadėjimo įsteigti Mianmare Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro vietos padalinį įgyvendinimą ir pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartines aplinkybes, specialusis pranešėjas ir toliau turėtų tęsti stebėseną ir teikti ataskaitas;

| 27. | taip pat teigiamai vertina rezoliuciją dėl Šri Lankos, kurioje pabrėžiama susitaikymo ir atskaitomybės šalyje būtinybė; kartoja, jog remia JT Generalinio Sekretoriaus ekspertų komisijos Šri Lankos klausimais rekomendacijas, įskaitant tvirtą paramą teismų nepriklausomumui siekiant, kad, inter alia, būtų veiksmingai patraukiama baudžiamojon atsakomybėn už buvusius karo nusikaltimus; |
| --- | --- |

27.

taip pat teigiamai vertina rezoliuciją dėl Šri Lankos, kurioje pabrėžiama susitaikymo ir atskaitomybės šalyje būtinybė; kartoja, jog remia JT Generalinio Sekretoriaus ekspertų komisijos Šri Lankos klausimais rekomendacijas, įskaitant tvirtą paramą teismų nepriklausomumui siekiant, kad, inter alia, būtų veiksmingai patraukiama baudžiamojon atsakomybėn už buvusius karo nusikaltimus;

| 28. | palankiai vertina per JTŽTT 20-ąją sesiją priimtą rezoliuciją, kuria skiriamas specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Eritrėjoje klausimais; pažymi, kad tai pirmas kartas, kai JTŽTT sprendė šį klausimą, ir puikiai vertina Afrikos šalių iniciatyvą sprendžiant šią problemą; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina per JTŽTT 20-ąją sesiją priimtą rezoliuciją, kuria skiriamas specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Eritrėjoje klausimais; pažymi, kad tai pirmas kartas, kai JTŽTT sprendė šį klausimą, ir puikiai vertina Afrikos šalių iniciatyvą sprendžiant šią problemą;

| 29. | teigiamai vertina tai, kad JTŽTT atidžiai stebi padėtį Malyje, ir puikiai vertina Afrikos valstybių iniciatyvą atkreipiant JTŽTT dėmesį į šį klausimą; ragina JTŽTT pritarti sparčiam stebėjimo pajėgų dislokavimui Malyje ir reikalauti, kad Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras ir toliau teiktų ataskaitas apie padėtį šalyje; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina tai, kad JTŽTT atidžiai stebi padėtį Malyje, ir puikiai vertina Afrikos valstybių iniciatyvą atkreipiant JTŽTT dėmesį į šį klausimą; ragina JTŽTT pritarti sparčiam stebėjimo pajėgų dislokavimui Malyje ir reikalauti, kad Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras ir toliau teiktų ataskaitas apie padėtį šalyje;

| 30. | palankiai vertina tai, kad priimta rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), tačiau yra ir toliau susirūpinęs dėl žmogaus teisių padėties šalyje, visų pirma Šiaurės Kivu provincijoje šalies rytinėje dalyje; griežtai smerkia rytinėje šalies dalyje vykdomus sukilėlių pajėgų, visų pirma grupuotės „M23“, išpuolius prieš civilius gyventojus, įskaitant moteris ir vaikus; griežtai smerkia sistemingą žaginimo kaip karo ginklo naudojimą; išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vaikai ir toliau naudojami kaip kareiviai, ir ragina juos nuginkluoti, perauklėti ir iš naujo integruoti; palankiai vertina Didžiųjų ežerų regiono tarptautinės konferencijos šalių narių, Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pastangomis rasti taikų politinį šios krizės sprendimą; dar kartą ragina atkurti JT nepriklausomo eksperto žmogaus teisių padėties KDR klausimais pareigybę siekiant užtikrinti patikimą priemonę, kurią taikant didžiausias dėmesys būtų skiriamas siekiui gerinti padėtį, susijusią su sudėtingomis ir užsitęsusiomis žmogaus teisių problemomis šalyje; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad priimta rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), tačiau yra ir toliau susirūpinęs dėl žmogaus teisių padėties šalyje, visų pirma Šiaurės Kivu provincijoje šalies rytinėje dalyje; griežtai smerkia rytinėje šalies dalyje vykdomus sukilėlių pajėgų, visų pirma grupuotės „M23“, išpuolius prieš civilius gyventojus, įskaitant moteris ir vaikus; griežtai smerkia sistemingą žaginimo kaip karo ginklo naudojimą; išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vaikai ir toliau naudojami kaip kareiviai, ir ragina juos nuginkluoti, perauklėti ir iš naujo integruoti; palankiai vertina Didžiųjų ežerų regiono tarptautinės konferencijos šalių narių, Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pastangomis rasti taikų politinį šios krizės sprendimą; dar kartą ragina atkurti JT nepriklausomo eksperto žmogaus teisių padėties KDR klausimais pareigybę siekiant užtikrinti patikimą priemonę, kurią taikant didžiausias dėmesys būtų skiriamas siekiui gerinti padėtį, susijusią su sudėtingomis ir užsitęsusiomis žmogaus teisių problemomis šalyje;

| 31. | reiškia susirūpinimą dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje, kur ginkluotos grupuotės užpuolė ir užėmė keletą miestų šalies šiaurės rytuose; palankiai vertina 2013 m. sausio 11 d. Librevilyje pasirašytus susitarimus, įskaitant ugnies nutraukimo susitarimą ir politinį susitarimą dėl krizės šalyje klausimų sprendimo; pabrėžia, kad svarbu greitai įgyvendinti šiuos susitarimus; palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir ES vyriausiosios įgaliotinės 2013 m. sausio 11 d. pareiškimą, kuriame visos signatarės raginamos laikytis šių susitarimų; primygtinai ragina valstybes nares kelti šį klausimą JTŽTT, kad tarptautinėje darbotvarkėje daug dėmesio būtų skirta padėties Centrinės Afrikos Respublikoje klausimui; |
| --- | --- |

31.

reiškia susirūpinimą dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje, kur ginkluotos grupuotės užpuolė ir užėmė keletą miestų šalies šiaurės rytuose; palankiai vertina 2013 m. sausio 11 d. Librevilyje pasirašytus susitarimus, įskaitant ugnies nutraukimo susitarimą ir politinį susitarimą dėl krizės šalyje klausimų sprendimo; pabrėžia, kad svarbu greitai įgyvendinti šiuos susitarimus; palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir ES vyriausiosios įgaliotinės 2013 m. sausio 11 d. pareiškimą, kuriame visos signatarės raginamos laikytis šių susitarimų; primygtinai ragina valstybes nares kelti šį klausimą JTŽTT, kad tarptautinėje darbotvarkėje daug dėmesio būtų skirta padėties Centrinės Afrikos Respublikoje klausimui;

| 32. | reiškia susirūpinimą dėl padėties Izraelyje ir Gazoje 2012 m. pabaigoje paaštrėjus konfliktui ir smerkia visus smurto aktus; atsižvelgdamas į teisėtą susirūpinimą Izraeliui keliančius saugumo klausimus, pakartoja savo raginimą nutraukti Gazos Ruožo blokadą ir ragina imtis veiksmų siekiant atstatyti Gazos Ruožą ir atkurti šio krašto ekonomiką; palankiai vertina per JTŽTT 19-ąją sesiją sukurtą tarptautinę faktų nustatymo misiją Izraelio gyvenviečių okupuotoje Palestinos Teritorijoje klausimu ir nekantriai laukia jos ataskaitos per JTŽTT 22-ąją sesiją; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Izraelis sustabdė bendradarbiavimą su JTŽTT ir vykdant visuotinį periodinį vertinimą; aktyviai skatina visas pastangas, kuriomis siekiama dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; |
| --- | --- |

32.

reiškia susirūpinimą dėl padėties Izraelyje ir Gazoje 2012 m. pabaigoje paaštrėjus konfliktui ir smerkia visus smurto aktus; atsižvelgdamas į teisėtą susirūpinimą Izraeliui keliančius saugumo klausimus, pakartoja savo raginimą nutraukti Gazos Ruožo blokadą ir ragina imtis veiksmų siekiant atstatyti Gazos Ruožą ir atkurti šio krašto ekonomiką; palankiai vertina per JTŽTT 19-ąją sesiją sukurtą tarptautinę faktų nustatymo misiją Izraelio gyvenviečių okupuotoje Palestinos Teritorijoje klausimu ir nekantriai laukia jos ataskaitos per JTŽTT 22-ąją sesiją; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Izraelis sustabdė bendradarbiavimą su JTŽTT ir vykdant visuotinį periodinį vertinimą; aktyviai skatina visas pastangas, kuriomis siekiama dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo;

| 33. | teigiamai vertina JT Generalinės Asamblėjos 2012 m. lapkričio 29 d. priimtą rezoliuciją, pagal kurią Palestina tapo JT narės statuso neturinčia valstybe stebėtoja; pakartoja, kad remia šias pastangas; atkreipia dėmesį į tai, kad ES pareiškė remianti visapusišką Palestinos narystę JT, kaip dalį Izraelio ir Palestinos konflikto politinio sprendimo; pakartoja, kad ES nepripažins jokių sienų iki 1967 m. pakeitimų, įskaitant susijusius su Jeruzale, išskyrus tuos, dėl kurių yra susitarusius šalys; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina JT Generalinės Asamblėjos 2012 m. lapkričio 29 d. priimtą rezoliuciją, pagal kurią Palestina tapo JT narės statuso neturinčia valstybe stebėtoja; pakartoja, kad remia šias pastangas; atkreipia dėmesį į tai, kad ES pareiškė remianti visapusišką Palestinos narystę JT, kaip dalį Izraelio ir Palestinos konflikto politinio sprendimo; pakartoja, kad ES nepripažins jokių sienų iki 1967 m. pakeitimų, įskaitant susijusius su Jeruzale, išskyrus tuos, dėl kurių yra susitarusius šalys;

| 34. | palankiai vertina JTŽTT teisei į būstą skiriamą svarbą ir ragina Sąjungą ir valstybes nares skatinti galimybę turėti būstą kaip pagrindinę teisę; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina JTŽTT teisei į būstą skiriamą svarbą ir ragina Sąjungą ir valstybes nares skatinti galimybę turėti būstą kaip pagrindinę teisę;

| 35. | smerkia naujausias masines egzekucijas Irane; pakartoja, kad visais atvejais ir visomis aplinkybėmis tvirtai pasisako prieš mirties bausmę; |
| --- | --- |

35.

smerkia naujausias masines egzekucijas Irane; pakartoja, kad visais atvejais ir visomis aplinkybėmis tvirtai pasisako prieš mirties bausmę;

| 36. | apgailestauja dėl 2012 m. Japonijoje įvykdytų egzekucijų po to, kai 2011 m. taikytas šios praktikos moratoriumas, ir dėl 2012 m. gruodžio mėn. Taivane įvykdytų šešių egzekucijų, taip pat dėl toliau taikytų mirties bausmių Saudo Arabijoje 2012 m.; labai apgailestauja, kad Indijoje nutrauktas nuo 2004 m. trukęs mirties bausmės de-facto moratoriumas, kai 2012 m. lapkričio mėn. vienam kaliniui įvykdyta mirties bausmė, nes tai taip pat nesuderinama su visuotine mirties bausmės panaikinimo tendencija; ragina visas šalis, kurios vis dar taiko mirties bausmę, jos atsisakyti arba bent paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja dėl 2012 m. Japonijoje įvykdytų egzekucijų po to, kai 2011 m. taikytas šios praktikos moratoriumas, ir dėl 2012 m. gruodžio mėn. Taivane įvykdytų šešių egzekucijų, taip pat dėl toliau taikytų mirties bausmių Saudo Arabijoje 2012 m.; labai apgailestauja, kad Indijoje nutrauktas nuo 2004 m. trukęs mirties bausmės de-facto moratoriumas, kai 2012 m. lapkričio mėn. vienam kaliniui įvykdyta mirties bausmė, nes tai taip pat nesuderinama su visuotine mirties bausmės panaikinimo tendencija; ragina visas šalis, kurios vis dar taiko mirties bausmę, jos atsisakyti arba bent paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą;

| 37. | primena, kad ES itin svarbia laiko kovą su kankinimais ir kitų formų netinkamu elgesiu; ragina Komisiją ir ES valstybes nares parodyti, kad jos bendrai įsipareigojusios kovoti su kankinimų problema ir remti aukas, pirmiausia prisidėdamos prie JT savanoriško kankinimo aukų fondo ir specialaus fondo, sukurto pagal Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvinį protokolą; |
| --- | --- |

37.

primena, kad ES itin svarbia laiko kovą su kankinimais ir kitų formų netinkamu elgesiu; ragina Komisiją ir ES valstybes nares parodyti, kad jos bendrai įsipareigojusios kovoti su kankinimų problema ir remti aukas, pirmiausia prisidėdamos prie JT savanoriško kankinimo aukų fondo ir specialaus fondo, sukurto pagal Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvinį protokolą;

| 38. | su džiaugsmu pažymi, kad priimta JTŽTT rezoliucija dėl religijos ar tikėjimo laisvės; pabrėžia, kad ES šiam klausimui skiria ypatingą dėmesį; ragina valstybes nares tęsti darbą šiuo klausimu ir nekantriai laukia, kol – kaip tikimasi šių metų pradžioje – bus parengtos naujos gairės; teigiamai vertina JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais atliktą darbą; pabrėžia, kad svarbu, jog per JTŽTT 22-ąją sesiją šie įgaliojimai būtų atnaujinti; pabrėžia, kad reikia toliau visapusiškai spręsti religinių mažumų diskriminacijos problemą visame pasaulyje; pakartoja, kad minties, sąžinės ir religijos laisvė, įskaitant asmens laisvę pakeisti religiją ar tikėjimą arba jų atsisakyti, yra pagrindinė žmogaus teisė; |
| --- | --- |

38.

su džiaugsmu pažymi, kad priimta JTŽTT rezoliucija dėl religijos ar tikėjimo laisvės; pabrėžia, kad ES šiam klausimui skiria ypatingą dėmesį; ragina valstybes nares tęsti darbą šiuo klausimu ir nekantriai laukia, kol – kaip tikimasi šių metų pradžioje – bus parengtos naujos gairės; teigiamai vertina JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais atliktą darbą; pabrėžia, kad svarbu, jog per JTŽTT 22-ąją sesiją šie įgaliojimai būtų atnaujinti; pabrėžia, kad reikia toliau visapusiškai spręsti religinių mažumų diskriminacijos problemą visame pasaulyje; pakartoja, kad minties, sąžinės ir religijos laisvė, įskaitant asmens laisvę pakeisti religiją ar tikėjimą arba jų atsisakyti, yra pagrindinė žmogaus teisė;

| 39. | palankiai vertina veiksmus, kurių nuolat imamasi paskelbus JT Vyriausiosios komisarės ataskaitą dėl diskriminacinių įstatymų ir praktikos, taip pat smurto aktų prieš asmenis dėl jų lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės; skatina imtis tolesnių veiksmų, įskaitant regioninius susitikimus ir aktyvų ES valstybių narių, Tarybos ir Išorės veiksmų tarnybos dalyvavimą; todėl labai apgailestauja, kad kai kuriose šalyse už lytinę orientaciją taikoma mirties bausmė, įkalinimas ar baudžiamieji nuosprendžiai, ir ragina nedelsiant nutraukti tokią praktiką; palankiai vertina JT Generalinio Sekretoriaus ir Vyriausiosios komisarės aktyvią iniciatyvą šioje srityje JTŽTT ir už jos ribų; apgailestauja dėl nuolatinių pastangų pakenkti žmogaus teisių visuotinumui ir nedalumui, ypač paskelbiant rezoliuciją dėl „tradicinių vertybių“; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina veiksmus, kurių nuolat imamasi paskelbus JT Vyriausiosios komisarės ataskaitą dėl diskriminacinių įstatymų ir praktikos, taip pat smurto aktų prieš asmenis dėl jų lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės; skatina imtis tolesnių veiksmų, įskaitant regioninius susitikimus ir aktyvų ES valstybių narių, Tarybos ir Išorės veiksmų tarnybos dalyvavimą; todėl labai apgailestauja, kad kai kuriose šalyse už lytinę orientaciją taikoma mirties bausmė, įkalinimas ar baudžiamieji nuosprendžiai, ir ragina nedelsiant nutraukti tokią praktiką; palankiai vertina JT Generalinio Sekretoriaus ir Vyriausiosios komisarės aktyvią iniciatyvą šioje srityje JTŽTT ir už jos ribų; apgailestauja dėl nuolatinių pastangų pakenkti žmogaus teisių visuotinumui ir nedalumui, ypač paskelbiant rezoliuciją dėl „tradicinių vertybių“;

| 40. | atkreipia dėmesį į pirmąjį metinį 2012 m. gruodžio 4–6 d. Ženevoje surengtą Verslo ir žmogaus teisių forumą, kuris subūrė įvairiausias suinteresuotąsias šalis, norėjusias aptarti, kaip turėtų būti įgyvendinti JT orientaciniai principai šioje srityje; remia pradines Forumo konsultacijas, susijusias su tuo, kaip vyriausybės ir įmonės galėtų būti priverstos priimti reguliavimo, politikos ir įgyvendinimo programas, skirtas kovoti su žmogaus teisių pažeidimais verslo srityje; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į pirmąjį metinį 2012 m. gruodžio 4–6 d. Ženevoje surengtą Verslo ir žmogaus teisių forumą, kuris subūrė įvairiausias suinteresuotąsias šalis, norėjusias aptarti, kaip turėtų būti įgyvendinti JT orientaciniai principai šioje srityje; remia pradines Forumo konsultacijas, susijusias su tuo, kaip vyriausybės ir įmonės galėtų būti priverstos priimti reguliavimo, politikos ir įgyvendinimo programas, skirtas kovoti su žmogaus teisių pažeidimais verslo srityje;

| 41. | teigiamai vertina atviros tarpvyriausybinės darbo grupės privačių karinių ir saugumo bendrovių klausimais, kuri įgaliota svarstyti galimybę sukurti tarptautinę reguliavimo sistemą, darbą; pripažįsta, kad išsamus dėmesys skirtas galimybei parengti teisiškai privalomą priemonę, kurią taikant būtų reguliuojama, stebima ir prižiūrima privačių karinių ir saugumo bendrovių veikla, ir pažymi pritariąs tokiai teisiškai privalomai reguliavimo sistemai; primygtinai pabrėžia, kad būtinas tvirtas atskaitomybės komponentas, ir ragina privačias karines ir saugumo bendroves, kurios dar nėr pasirašiusios Privačių saugumo paslaugų teikėjų elgesio kodekso, juo vadovautis; nekantriai laukia darbo grupės ataskaitos pristatymo; ragina pratęsti šios darbo grupės įgaliojimus; |
| --- | --- |

41.

teigiamai vertina atviros tarpvyriausybinės darbo grupės privačių karinių ir saugumo bendrovių klausimais, kuri įgaliota svarstyti galimybę sukurti tarptautinę reguliavimo sistemą, darbą; pripažįsta, kad išsamus dėmesys skirtas galimybei parengti teisiškai privalomą priemonę, kurią taikant būtų reguliuojama, stebima ir prižiūrima privačių karinių ir saugumo bendrovių veikla, ir pažymi pritariąs tokiai teisiškai privalomai reguliavimo sistemai; primygtinai pabrėžia, kad būtinas tvirtas atskaitomybės komponentas, ir ragina privačias karines ir saugumo bendroves, kurios dar nėr pasirašiusios Privačių saugumo paslaugų teikėjų elgesio kodekso, juo vadovautis; nekantriai laukia darbo grupės ataskaitos pristatymo; ragina pratęsti šios darbo grupės įgaliojimus;

| 42. | pabrėžia visuotinio periodinio vertinimo universalumo svarbą ir dar kartą patvirtina, jog visuotinis periodinis vertinimas svarbus siekiant, kad būtų galima visapusiškai suvokti žmogaus teisių padėtį vietoje visose JT valstybėse narėse; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia visuotinio periodinio vertinimo universalumo svarbą ir dar kartą patvirtina, jog visuotinis periodinis vertinimas svarbus siekiant, kad būtų galima visapusiškai suvokti žmogaus teisių padėtį vietoje visose JT valstybėse narėse;

| 43. | palankiai vertina tai, kad prasidėjo visuotinio periodinio vertinimo antrasis ciklas ir priimtos pirmosios jo išvados; pakartoja, jog labai svarbu, kad antrajame cikle būtų skiriamas dėmesys per pirmąjį ciklą priimtų rekomendacijų įgyvendinimui; vis dėlto dar kartą ragina, kad valstybių per pirmąjį ciklą atmestos rekomendacijos būtų iš naujo svarstomos tęsiant visuotinio periodinio vertinimo procesą; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina tai, kad prasidėjo visuotinio periodinio vertinimo antrasis ciklas ir priimtos pirmosios jo išvados; pakartoja, jog labai svarbu, kad antrajame cikle būtų skiriamas dėmesys per pirmąjį ciklą priimtų rekomendacijų įgyvendinimui; vis dėlto dar kartą ragina, kad valstybių per pirmąjį ciklą atmestos rekomendacijos būtų iš naujo svarstomos tęsiant visuotinio periodinio vertinimo procesą;

| 44. | mano, kad įgyvendinimas yra pagrindinis visuotinio periodinio vertinimo proceso teikiamų galimybių panaudojimo aspektas; todėl pakartoja, jog labai svarbu, kad Komisija ir valstybės narės teiktų techninę pagalbą siekiant padėti valstybėms, kurių padėtis vertinama, įgyvendinti rekomendacijas; taip pat ragina valstybes pateikti atnaujintą tarpinio laikotarpio informaciją, kad būtų prisidėta prie geresnio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

44.

mano, kad įgyvendinimas yra pagrindinis visuotinio periodinio vertinimo proceso teikiamų galimybių panaudojimo aspektas; todėl pakartoja, jog labai svarbu, kad Komisija ir valstybės narės teiktų techninę pagalbą siekiant padėti valstybėms, kurių padėtis vertinama, įgyvendinti rekomendacijas; taip pat ragina valstybes pateikti atnaujintą tarpinio laikotarpio informaciją, kad būtų prisidėta prie geresnio įgyvendinimo;

| 45. | ragina ES valstybes nares, dalyvaujančias visuotinio periodinio vertinimo interaktyviuose dialoguose, pateikti konkretesnių ir labiau išmatuojamų rekomendacijų siekiant pagerinti tolesnių veiksmų kokybę ir priimtų rekomendacijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

45.

ragina ES valstybes nares, dalyvaujančias visuotinio periodinio vertinimo interaktyviuose dialoguose, pateikti konkretesnių ir labiau išmatuojamų rekomendacijų siekiant pagerinti tolesnių veiksmų kokybę ir priimtų rekomendacijų įgyvendinimą;

| 46. | rekomenduoja sistemingai įtraukti visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijas į ES žmogaus teisių dialogus ir konsultacijas bei konkrečioms šalims skirtas ES žmogaus teisių strategijas siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma visuotinio periodinio vertinimo išvadų; taip pat rekomenduoja, kad Parlamentas keltų klausimus dėl šių rekomendacijų per savo delegacijų vizitus į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

46.

rekomenduoja sistemingai įtraukti visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijas į ES žmogaus teisių dialogus ir konsultacijas bei konkrečioms šalims skirtas ES žmogaus teisių strategijas siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma visuotinio periodinio vertinimo išvadų; taip pat rekomenduoja, kad Parlamentas keltų klausimus dėl šių rekomendacijų per savo delegacijų vizitus į trečiąsias šalis;

| 47. | palankiai vertina veiksmus, kurių imantis visuotinio periodinio vertinimo procese gali visapusiškai dalyvauti įvairios suinteresuotosios šalys; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina pranešėjų sąrašo pakeitimus – taip visoms valstybėms, kurios pageidauja kalbėti visuotinio periodinio vertinimo proceso metu, sudaroma galimybė tai padaryti; pakartoja, kad vertina stipresnį vaidmenį, kurį Paryžiaus principų pagrindu yra įgijusios nacionalinės žmogaus teisių institucijos; palankiai vertina aktyvesnį dalyvavimą šios srities veikloje vis labiau naudojantis vaizdo konferencijų įranga; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina veiksmus, kurių imantis visuotinio periodinio vertinimo procese gali visapusiškai dalyvauti įvairios suinteresuotosios šalys; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina pranešėjų sąrašo pakeitimus – taip visoms valstybėms, kurios pageidauja kalbėti visuotinio periodinio vertinimo proceso metu, sudaroma galimybė tai padaryti; pakartoja, kad vertina stipresnį vaidmenį, kurį Paryžiaus principų pagrindu yra įgijusios nacionalinės žmogaus teisių institucijos; palankiai vertina aktyvesnį dalyvavimą šios srities veikloje vis labiau naudojantis vaizdo konferencijų įranga;

| 48. | laikosi nuomonės, kad daugiau gali būti padaryta siekiant į visuotinio periodinio vertinimo procesą, įskaitant visuotinio periodinio vertinimo išvadų įgyvendinimą, ir apskritai į JTŽTT darbą įtraukti pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

48.

laikosi nuomonės, kad daugiau gali būti padaryta siekiant į visuotinio periodinio vertinimo procesą, įskaitant visuotinio periodinio vertinimo išvadų įgyvendinimą, ir apskritai į JTŽTT darbą įtraukti pilietinę visuomenę;

Specialiosios procedūros

| 49. | dar kartą patvirtina, kad specialiosios procedūros atlieka itin svarbų vaidmenį užtikrinant JTŽTT veiklos patikimumą ir efektyvumą ir kad joms tenka pagrindinė vieta JT žmogaus teisių užtikrinimo sistemoje; pakartoja tvirtai remiąs specialiąsias procedūras ir pabrėžia itin didelę šių įgaliojimų nepriklausomumo svarbą; |
| --- | --- |

49.

dar kartą patvirtina, kad specialiosios procedūros atlieka itin svarbų vaidmenį užtikrinant JTŽTT veiklos patikimumą ir efektyvumą ir kad joms tenka pagrindinė vieta JT žmogaus teisių užtikrinimo sistemoje; pakartoja tvirtai remiąs specialiąsias procedūras ir pabrėžia itin didelę šių įgaliojimų nepriklausomumo svarbą;

| 50. | primygtinai ragina valstybes visapusiškai bendradarbiauti taikant specialiąsias procedūras, taip pat nedelsiant priimti įgaliotus asmenis, kai jie atvyksta į šalį su vizitu, reaguoti į jų skubius veiksmus ir įtarimus dėl pažeidimų ir užtikrinti, kad būtų imtasi reikiamų priemonių atsižvelgiant į jų rekomendacijas; primygtinai ragina JTŽTT nares rodyti pavyzdį šiais klausimais; |
| --- | --- |

50.

primygtinai ragina valstybes visapusiškai bendradarbiauti taikant specialiąsias procedūras, taip pat nedelsiant priimti įgaliotus asmenis, kai jie atvyksta į šalį su vizitu, reaguoti į jų skubius veiksmus ir įtarimus dėl pažeidimų ir užtikrinti, kad būtų imtasi reikiamų priemonių atsižvelgiant į jų rekomendacijas; primygtinai ragina JTŽTT nares rodyti pavyzdį šiais klausimais;

| 51. | palankiai vertina ES veiksmus, kurių imtasi, kad būtų bendrai pratęstas galiojantis kvietimas visiems pagal JT specialiąsias procedūras dėl žmogaus teisių įgaliotiems asmenims, t. y. taip parodytą pavyzdį šiuo klausimu; ragina kitas JT valstybes nares padaryti tą patį; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina ES veiksmus, kurių imtasi, kad būtų bendrai pratęstas galiojantis kvietimas visiems pagal JT specialiąsias procedūras dėl žmogaus teisių įgaliotiems asmenims, t. y. taip parodytą pavyzdį šiuo klausimu; ragina kitas JT valstybes nares padaryti tą patį;

| 52. | smerkia bet kokios formos represijas prieš asmenis, bendradarbiaujančius vykdant visuotinio periodinio vertinimo procesą ir taikant specialiąsias procedūras; pabrėžia, kad tokie veiksmai kenkia visai JT žmogaus teisių sistemai; primygtinai ragina visas valstybes užtikrinti tinkamą apsaugą nuo tokių bauginimo aktų; |
| --- | --- |

52.

smerkia bet kokios formos represijas prieš asmenis, bendradarbiaujančius vykdant visuotinio periodinio vertinimo procesą ir taikant specialiąsias procedūras; pabrėžia, kad tokie veiksmai kenkia visai JT žmogaus teisių sistemai; primygtinai ragina visas valstybes užtikrinti tinkamą apsaugą nuo tokių bauginimo aktų;

ES dalyvavimas

| 53. | kuo ryžtingiausiai pakartoja, jog svarbu, kad ES aktyviai dalyvautų taikant JT žmogaus teisių priemones, įskaitant JTŽTT veiklą; ragina valstybes nares tai daryti bendrai remiant rezoliucijas, aktyviai dalyvaujant diskusijose ir interaktyviuose dialoguose, taip pat rengiant pareiškimus; aktyviai pritaria tam, kad ES vis daugiau vėl imasi tarpregioninių iniciatyvų; |
| --- | --- |

53.

kuo ryžtingiausiai pakartoja, jog svarbu, kad ES aktyviai dalyvautų taikant JT žmogaus teisių priemones, įskaitant JTŽTT veiklą; ragina valstybes nares tai daryti bendrai remiant rezoliucijas, aktyviai dalyvaujant diskusijose ir interaktyviuose dialoguose, taip pat rengiant pareiškimus; aktyviai pritaria tam, kad ES vis daugiau vėl imasi tarpregioninių iniciatyvų;

| 54. | pabrėžia, kad svarbu Ženevoje JTŽTT veiklos pagrindu atliekamą darbą integruoti į atitinkamą ES vidaus ir išorės veiklą, įskaitant Parlamento veiklą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad svarbu Ženevoje JTŽTT veiklos pagrindu atliekamą darbą integruoti į atitinkamą ES vidaus ir išorės veiklą, įskaitant Parlamento veiklą;

| 55. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais poziciją; ragina ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais didinti ES žmogaus teisių politikos efektyvumą, nuoseklumą ir matomumą JTŽTT ir plėtoti glaudų bendradarbiavimą su Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru ir pagal specialiąsias procedūras; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad svarbu nustatyti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais poziciją; ragina ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais didinti ES žmogaus teisių politikos efektyvumą, nuoseklumą ir matomumą JTŽTT ir plėtoti glaudų bendradarbiavimą su Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru ir pagal specialiąsias procedūras;

| 56. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir ES specialųjį įgaliotinį dalyvauti JTŽTT aukščiausiojo lygio posėdžiuose; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir ES specialųjį įgaliotinį dalyvauti JTŽTT aukščiausiojo lygio posėdžiuose;

| 57. | pakartoja, kad Sąjungai ir valstybėms narėms naudojantis savo bendra įtaka ES veiksmai gali būti efektyvūs; pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti valstybių narių koordinavimą ir bendradarbiavimą šiuo klausimu, kad būtų pasiekta bendra pozicija dėl žmogaus teisių klausimų; dar kartą ragina imtis ryžtingesnių ir platesnio užmojo veiksmų ir prisiimti konkrečius įsipareigojimus užuot pritarus mažiausiems bendriems reikalavimams; todėl ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, visų pirma per ES delegacijas Ženevoje ir Niujorke, didinti veiksmų nuoseklumą laiku vykdant esmines konsultacijas; |
| --- | --- |

57.

pakartoja, kad Sąjungai ir valstybėms narėms naudojantis savo bendra įtaka ES veiksmai gali būti efektyvūs; pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti valstybių narių koordinavimą ir bendradarbiavimą šiuo klausimu, kad būtų pasiekta bendra pozicija dėl žmogaus teisių klausimų; dar kartą ragina imtis ryžtingesnių ir platesnio užmojo veiksmų ir prisiimti konkrečius įsipareigojimus užuot pritarus mažiausiems bendriems reikalavimams; todėl ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, visų pirma per ES delegacijas Ženevoje ir Niujorke, didinti veiksmų nuoseklumą laiku vykdant esmines konsultacijas;

| 58. | pabrėžia JT neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimo reikšmę – tai buvo pirmas kartas, kai ES ratifikavo JT konvenciją kaip juridinis asmuo; ragina ES pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia JT neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimo reikšmę – tai buvo pirmas kartas, kai ES ratifikavo JT konvenciją kaip juridinis asmuo; ragina ES pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo;

| 59. | dar kartą pakartoja, jog svarbu, kad ES valstybės narės dirbtų siekdamos užtikrinti žmogaus teisių nedalumą ir visuotinumą ir remtų JTŽTT veiklą šioje srityje, ypač ratifikuodamos visas šios įstaigos parengtas tarptautines žmogaus teisių priemones; pakartoja, jog apgailestauja, kad nė viena ES valstybė narė nėra ratifikavusi Konvencijos dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos; taip pat pakartoja, jog apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės iki šiol nėra priėmusios ir (arba) ratifikavusios Tarptautinės konvencijos dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo arba Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvinio protokolo ir kad tik dvi valstybės narės yra ratifikavusios Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvinį protokolą; pakartoja savo raginimą visoms ES valstybėms narėms ratifikuoti šias konvencijas ir protokolus ir ragina ES valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti naujausią Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl pranešimų teikimo ir nagrinėjimo procedūros, kuris pateiktas pasirašyti Ženevoje (Šveicarija) 2012 m. vasario 28 d.; pabrėžia, jog svarbu, kad ES valstybės narės laiku teiktų savo periodines ataskaitas JT stebėsenos organams; |
| --- | --- |

59.

dar kartą pakartoja, jog svarbu, kad ES valstybės narės dirbtų siekdamos užtikrinti žmogaus teisių nedalumą ir visuotinumą ir remtų JTŽTT veiklą šioje srityje, ypač ratifikuodamos visas šios įstaigos parengtas tarptautines žmogaus teisių priemones; pakartoja, jog apgailestauja, kad nė viena ES valstybė narė nėra ratifikavusi Konvencijos dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos; taip pat pakartoja, jog apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės iki šiol nėra priėmusios ir (arba) ratifikavusios Tarptautinės konvencijos dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo arba Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvinio protokolo ir kad tik dvi valstybės narės yra ratifikavusios Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvinį protokolą; pakartoja savo raginimą visoms ES valstybėms narėms ratifikuoti šias konvencijas ir protokolus ir ragina ES valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti naujausią Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl pranešimų teikimo ir nagrinėjimo procedūros, kuris pateiktas pasirašyti Ženevoje (Šveicarija) 2012 m. vasario 28 d.; pabrėžia, jog svarbu, kad ES valstybės narės laiku teiktų savo periodines ataskaitas JT stebėsenos organams;

| 60. | pakartoja, jog ES svarbu ginti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro savarankiškumą ir užtikrinti galimybę biurui nešališkai vykdyti savo užduotis, primena, kad norint, jog veiktų regioniniai Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro skyriai, svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą; |
| --- | --- |

60.

pakartoja, jog ES svarbu ginti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro savarankiškumą ir užtikrinti galimybę biurui nešališkai vykdyti savo užduotis, primena, kad norint, jog veiktų regioniniai Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro skyriai, svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą;

| 61. | pažymi, kad žmogaus teisių gynėjų apsauga yra pagrindinis ES žmogaus teisių politikos prioritetas; pabrėžia, kad pagal JT žmogaus teisių priemones bendradarbiaujančių žmogaus teisių gynėjų represijos ir bauginimai kelia grėsmę šiai sistemai; todėl vertina praktinę ir finansinę paramą, skiriamą skubiai žmogaus teisių gynėjų apsaugai ir paramai pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP); |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad žmogaus teisių gynėjų apsauga yra pagrindinis ES žmogaus teisių politikos prioritetas; pabrėžia, kad pagal JT žmogaus teisių priemones bendradarbiaujančių žmogaus teisių gynėjų represijos ir bauginimai kelia grėsmę šiai sistemai; todėl vertina praktinę ir finansinę paramą, skiriamą skubiai žmogaus teisių gynėjų apsaugai ir paramai pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP);

| 62. | teigiamai vertina tai, kad 2012 m. įsteigta Briuselyje veikianti Tarybos žmogaus teisių darbo grupė (angl. COHOM); palankiai vertina Tarybos žmogaus teisių darbo grupės pastangas siekiant gerinti ES pozicijų JTŽTT sesijoms rengimą ir koordinavimą, įskaitant Tarybos žmogaus teisių darbo grupės posėdžių organizavimą Ženevoje; pakartoja, jog tikisi, kad Tarybos žmogaus teisių darbo grupė bus priemonė klausimui dėl ES žmogaus teisių išorės ir vidaus politikos nuoseklumo spręsti; |
| --- | --- |

62.

teigiamai vertina tai, kad 2012 m. įsteigta Briuselyje veikianti Tarybos žmogaus teisių darbo grupė (angl. COHOM); palankiai vertina Tarybos žmogaus teisių darbo grupės pastangas siekiant gerinti ES pozicijų JTŽTT sesijoms rengimą ir koordinavimą, įskaitant Tarybos žmogaus teisių darbo grupės posėdžių organizavimą Ženevoje; pakartoja, jog tikisi, kad Tarybos žmogaus teisių darbo grupė bus priemonė klausimui dėl ES žmogaus teisių išorės ir vidaus politikos nuoseklumo spręsti;

| 63. | tikisi, kad konkrečioms šalims skirtų ES žmogaus teisių strategijų rengimas bus tinkamai koordinuojamas su ES veiksmais JT forumuose; pakartoja, jog rekomenduoja konkrečioms šalims skirtas ES žmogaus teisių strategijas pateikti Europos Parlamentui ir skelbti viešai, jei tai įmanoma, kad būtų užtikrintas ES įsipareigojimų ginti žmogaus teises trečiosiose šalyse matomumas ir kad šie dokumentai būtų parama kovojantiesiems už žmogaus teises; |
| --- | --- |

63.

tikisi, kad konkrečioms šalims skirtų ES žmogaus teisių strategijų rengimas bus tinkamai koordinuojamas su ES veiksmais JT forumuose; pakartoja, jog rekomenduoja konkrečioms šalims skirtas ES žmogaus teisių strategijas pateikti Europos Parlamentui ir skelbti viešai, jei tai įmanoma, kad būtų užtikrintas ES įsipareigojimų ginti žmogaus teises trečiosiose šalyse matomumas ir kad šie dokumentai būtų parama kovojantiesiems už žmogaus teises;

| 64. | pabrėžia, jog svarbu JTŽTT atkreipti dėmesį į susirūpinimą keliantį klausimą dėl mažėjančios nevyriausybinių organizacijų (NVO) erdvės daugelyje šalių visame pasaulyje; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares bendromis pastangomis kelti šį klausimą; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, jog svarbu JTŽTT atkreipti dėmesį į susirūpinimą keliantį klausimą dėl mažėjančios nevyriausybinių organizacijų (NVO) erdvės daugelyje šalių visame pasaulyje; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares bendromis pastangomis kelti šį klausimą;

| 65. | atsižvelgdamas į naujus ES įmonių, prisidėjusių prie žmogaus teisių pažeidimų trečiosiose šalyse, pranešimus, dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę atkreipti dėmesį į šį klausimą; ragina Komisiją parengti platesnio užmojo įmonių socialinės atsakomybės politiką; ragina Išorės veiksmų tarnybą, Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti įmonių atsakomybę už žmogaus teisių pažeidimus; atsižvelgdamas į tai pakartoja, jog svarbu užtikrinti didesnį vidaus ir išorės politikos nuoseklumą ir įgyvendinant vidaus politiką visapusiškai paisyti žmogaus teisių, kad būtų išvengta dvigubų standartų; |
| --- | --- |

65.

atsižvelgdamas į naujus ES įmonių, prisidėjusių prie žmogaus teisių pažeidimų trečiosiose šalyse, pranešimus, dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę atkreipti dėmesį į šį klausimą; ragina Komisiją parengti platesnio užmojo įmonių socialinės atsakomybės politiką; ragina Išorės veiksmų tarnybą, Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti įmonių atsakomybę už žmogaus teisių pažeidimus; atsižvelgdamas į tai pakartoja, jog svarbu užtikrinti didesnį vidaus ir išorės politikos nuoseklumą ir įgyvendinant vidaus politiką visapusiškai paisyti žmogaus teisių, kad būtų išvengta dvigubų standartų;

| 66. | įgalioja savo delegaciją JTŽTT 22-ojoje sesijoje teikti šioje rezoliucijoje išdėstytus susirūpinimą keliančius klausimus ir nuomones; ragina delegaciją pateikti savo vizito ataskaitą Žmogaus teisių pakomitečiui; mano, kad būtina ir toliau siųsti Parlamento delegacijas į svarbias JTŽTT ir JT Generalinės Asamblėjos sesijas; |
| --- | --- |

66.

įgalioja savo delegaciją JTŽTT 22-ojoje sesijoje teikti šioje rezoliucijoje išdėstytus susirūpinimą keliančius klausimus ir nuomones; ragina delegaciją pateikti savo vizito ataskaitą Žmogaus teisių pakomitečiui; mano, kad būtina ir toliau siųsti Parlamento delegacijas į svarbias JTŽTT ir JT Generalinės Asamblėjos sesijas;

o

o o

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, 67-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei ir Užsienio reikalų komiteto sudarytai ES ir JT darbo grupei. |
| --- | --- |

67.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, 67-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei ir Užsienio reikalų komiteto sudarytai ES ir JT darbo grupei.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0250.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0058.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0504.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0503.

(5)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis, 3 straipsnio 5 dalis ir 6 straipsnis.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/97

---

P7_TA(2013)0056

Teisėjų mokymas – teismo koordinatoriai

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Teisėjų mokymas. Teismo koordinatoriai (2012/2864(RSP))

(2016/C 024/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsnius, kuriuose nustatyta, kad pagal įprastą teisėkūros procedūrą patvirtinamos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti „paramą teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 ir 82 straipsnius, kuriuose nustatyta, kad pagal įprastą teisėkūros procedūrą patvirtinamos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti „paramą teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymui“,

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. rugsėjo 10 d. savo rezoliuciją dėl Europos teisės akademijos steigimo (1), 2002 m. rugsėjo 24 d. savo poziciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigiamas Europos teisėjų mokymo tinklas, priėmimo (2), 2008 m. liepos 9 d. savo rezoliuciją dėl nacionalinio teisėjo vaidmens Europos teisminėje sistemoje (3) ir 2009 m. gegužės 7 d. savo rekomendaciją Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. rugsėjo 10 d. savo rezoliuciją dėl Europos teisės akademijos steigimo (1), 2002 m. rugsėjo 24 d. savo poziciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigiamas Europos teisėjų mokymo tinklas, priėmimo (2), 2008 m. liepos 9 d. savo rezoliuciją dėl nacionalinio teisėjo vaidmens Europos teisminėje sistemoje (3) ir 2009 m. gegužės 7 d. savo rekomendaciją Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą dėl Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą dėl Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano (COM(2010)0171),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. savo rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. savo rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“ (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“ (COM(2011)0551),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Parlamento pasiūlytą bandomąjį teisėjų mokymo projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Parlamento pasiūlytą bandomąjį teisėjų mokymo projektą,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento užsakytą teisėjų mokymo valstybėse narėse lyginamąjį tyrimą, kurį atliko Europos teisės akademija (ERA), bendradarbiaudama su Europos teisėjų mokymo tinklu (ETMT) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento užsakytą teisėjų mokymo valstybėse narėse lyginamąjį tyrimą, kurį atliko Europos teisės akademija (ERA), bendradarbiaudama su Europos teisėjų mokymo tinklu (ETMT) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. (7) ir 2012 m. kovo 14 d. (8) savo rezoliucijas dėl teisėjų mokymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. (7) ir 2012 m. kovo 14 d. (8) savo rezoliucijas dėl teisėjų mokymo,

| — | atsižvelgdamas į patirtį Nyderlanduose įgyvendinant projektą „Eurinfra“ ir kuriant Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklą, panašius projektus pradeda įgyvendinti kitos valstybės narės, visų pirma Italija, įgyvendindama savo projektą „European Gaius“, Danija, Rumunija ir Bulgarija; rengiant tokius projektus dėmesys skiriamas šioms trims sritims: a) galimybių naudotis Europos Sąjungos teisės informacijos ištekliais pasitelkiant interneto technologijas gerinimas, b) teisėjų žinių Europos Sąjungos teisės srityje didinimas ir c) Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklo sukūrimas ir išlaikymas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į patirtį Nyderlanduose įgyvendinant projektą „Eurinfra“ ir kuriant Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklą, panašius projektus pradeda įgyvendinti kitos valstybės narės, visų pirma Italija, įgyvendindama savo projektą „European Gaius“, Danija, Rumunija ir Bulgarija; rengiant tokius projektus dėmesys skiriamas šioms trims sritims: a) galimybių naudotis Europos Sąjungos teisės informacijos ištekliais pasitelkiant interneto technologijas gerinimas, b) teisėjų žinių Europos Sąjungos teisės srityje didinimas ir c) Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklo sukūrimas ir išlaikymas,

| — | atsižvelgdamas į didelę informacinių technologijų pažangą, pvz., e. mokymu galima vis dažniau naudotis kaip lanksčia priemone, per kurią galima pasiekti daugiau galutinių vartotojų nepriklausomai nuo laiko ir vietos, o pažangiosiomis technologijomis, ypač išmaniosiomis paieškos sistemomis, galima naudotis renkant informaciją ir siekiant pagerinti prieigą prie teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į didelę informacinių technologijų pažangą, pvz., e. mokymu galima vis dažniau naudotis kaip lanksčia priemone, per kurią galima pasiekti daugiau galutinių vartotojų nepriklausomai nuo laiko ir vietos, o pažangiosiomis technologijomis, ypač išmaniosiomis paieškos sistemomis, galima naudotis renkant informaciją ir siekiant pagerinti prieigą prie teisės,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai tema „Teisėjų mokymas – teismo koordinatoriai“ (O-000186/2012 – B7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai tema „Teisėjų mokymas – teismo koordinatoriai“ (O-000186/2012 – B7-0112/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi mūsų teisės sistemos kilmė yra sudėtingas klausimas, todėl, remiantis ką tik pasirodžiusia mokslininkų esė (9), romėnų teisę reikėtų laikyti labiau įvairių kultūrų iniciatyva, o ne konkrečios kultūros evoliucijos rezultatu, o bendroji teisė (ignoruojant pretorinę „seserį“ – sąžinę – ir kanonų teisės įtaką) galbūt geriau yra žinoma anglosaksiškosios ir normaniškosios teisės pavadinimu; kadangi teisinės valstybės principas yra vienas iš bendrųjų principų ir viena iš vertybių, kurias Europos teisė perdavė pasauliui; kadangi reikia holistinio požiūrio į teisę tiek teisininkams, tiek ir teisėjams; |
| --- | --- |

A.

kadangi mūsų teisės sistemos kilmė yra sudėtingas klausimas, todėl, remiantis ką tik pasirodžiusia mokslininkų esė (9), romėnų teisę reikėtų laikyti labiau įvairių kultūrų iniciatyva, o ne konkrečios kultūros evoliucijos rezultatu, o bendroji teisė (ignoruojant pretorinę „seserį“ – sąžinę – ir kanonų teisės įtaką) galbūt geriau yra žinoma anglosaksiškosios ir normaniškosios teisės pavadinimu; kadangi teisinės valstybės principas yra vienas iš bendrųjų principų ir viena iš vertybių, kurias Europos teisė perdavė pasauliui; kadangi reikia holistinio požiūrio į teisę tiek teisininkams, tiek ir teisėjams;

| B. | kadangi negali būti jokių pateisinamų priežasčių valstybių narių teisėjams neišmanyti ES teisės, nes jie yra ES teisėjai ir privalo tokie būti ir turėtų atlikti esminį vaidmenį tuomet, kai mums visiems reikia daugiau Europos; kadangi tai netrukdo stiprinti Europos teisminės kultūros, kurioje įvairovė vertinama kaip bendra gėrybė; |
| --- | --- |

B.

kadangi negali būti jokių pateisinamų priežasčių valstybių narių teisėjams neišmanyti ES teisės, nes jie yra ES teisėjai ir privalo tokie būti ir turėtų atlikti esminį vaidmenį tuomet, kai mums visiems reikia daugiau Europos; kadangi tai netrukdo stiprinti Europos teisminės kultūros, kurioje įvairovė vertinama kaip bendra gėrybė;

| C. | kadangi kiekvienas nacionalinis teismas yra ES teisę taikantis teismas; |
| --- | --- |

C.

kadangi kiekvienas nacionalinis teismas yra ES teisę taikantis teismas;

| D. | kadangi padidėjęs valstybių narių skaičius ir augantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo krūvis reiškia, kad nacionaliniai teismai turi išnaudoti visas turimas priemones, jog sudarytų geresnes galimybes veiksmingai ir sparčiai kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

D.

kadangi padidėjęs valstybių narių skaičius ir augantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo krūvis reiškia, kad nacionaliniai teismai turi išnaudoti visas turimas priemones, jog sudarytų geresnes galimybes veiksmingai ir sparčiai kreiptis į teismą;

| E. | kadangi reikia ekonomiškai efektyvių priemonių, kuriomis būtų gerinamas teisėjų mokymas ir jų galimybės susipažinti su teise; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia ekonomiškai efektyvių priemonių, kuriomis būtų gerinamas teisėjų mokymas ir jų galimybės susipažinti su teise;

| F. | kadangi ypač naudinga populiarinti Europos Sąjungos teisės nacionalinių teismo koordinatorių ir jų bendradarbiavimo Europos Sąjungos lygmeniu idėją; kadangi pagrindinė teismo koordinatorių jungiamojo tinklo užduotis būtų suteikti teisėjams galimybių kasdieniniame darbe konsultuotis su kolegomis kitose valstybėse narėse tokiais klausimais, kaip tam tikrų sąvokų taikomoje Europos Sąjungos teisėje (direktyvoje arba reglamente) aiškinimasis saugioje skaitmeninėje aplinkoje (per specialiai sukurtą socialinės žiniasklaidos priemonę arba Europos e. teisingumo portalą); kadangi dėl vadinamųjų darnumo vienetų būtų vienodžiau taikoma ES teisė ir sumažėtų prašymų priimti prejudicinį sprendimą skaičius, tačiau nesumažėtų Teisingumo Teismo vaidmuo; |
| --- | --- |

F.

kadangi ypač naudinga populiarinti Europos Sąjungos teisės nacionalinių teismo koordinatorių ir jų bendradarbiavimo Europos Sąjungos lygmeniu idėją; kadangi pagrindinė teismo koordinatorių jungiamojo tinklo užduotis būtų suteikti teisėjams galimybių kasdieniniame darbe konsultuotis su kolegomis kitose valstybėse narėse tokiais klausimais, kaip tam tikrų sąvokų taikomoje Europos Sąjungos teisėje (direktyvoje arba reglamente) aiškinimasis saugioje skaitmeninėje aplinkoje (per specialiai sukurtą socialinės žiniasklaidos priemonę arba Europos e. teisingumo portalą); kadangi dėl vadinamųjų darnumo vienetų būtų vienodžiau taikoma ES teisė ir sumažėtų prašymų priimti prejudicinį sprendimą skaičius, tačiau nesumažėtų Teisingumo Teismo vaidmuo;

| G. | kadangi, kaip jau nustatė Parlamentas, vienas iš būdų spręsti problemas (išlaidos, kalbos mokymai, išlaidų efektyvumas) – tai naudotis moderniomis technologijomis ir finansuoti taikomųjų programų (kompiuterinių programų, skirtų naudoti asmeniniuose kompiuteriuose, mobiliuosiuose telefonuose, planšetiniuose kompiuteriuose, etc.) kūrimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi, kaip jau nustatė Parlamentas, vienas iš būdų spręsti problemas (išlaidos, kalbos mokymai, išlaidų efektyvumas) – tai naudotis moderniomis technologijomis ir finansuoti taikomųjų programų (kompiuterinių programų, skirtų naudoti asmeniniuose kompiuteriuose, mobiliuosiuose telefonuose, planšetiniuose kompiuteriuose, etc.) kūrimą;

| H. | kadangi būtų galima pradėti nuo bendrosios ES teisės dalies, nes elektroninis žinių valdymas suteikia geresnę prieigą prie didžiausios dalies naujausios informacijos; |
| --- | --- |

H.

kadangi būtų galima pradėti nuo bendrosios ES teisės dalies, nes elektroninis žinių valdymas suteikia geresnę prieigą prie didžiausios dalies naujausios informacijos;

| I. | kadangi padėtis, kai kiekviena valstybė narė pradeda kurti savo technologiją ir savo skaitmeninę struktūrą, norėdama suteikti skaitmeninių priemonių, būtų energijos ir finansinių išteklių švaistymas, ypač šiuo sudėtingos ekonominės padėties metu; |
| --- | --- |

I.

kadangi padėtis, kai kiekviena valstybė narė pradeda kurti savo technologiją ir savo skaitmeninę struktūrą, norėdama suteikti skaitmeninių priemonių, būtų energijos ir finansinių išteklių švaistymas, ypač šiuo sudėtingos ekonominės padėties metu;

| J. | kadangi būtina vengti pastangų dubliavimosi ir skatinti naudotis jau sukurtais kokybiškais mokymo projektais; kadangi tokiu atveju valstybės narės turi glaudžiau bendradarbiauti ES teisės žinių valdymo srityje; |
| --- | --- |

J.

kadangi būtina vengti pastangų dubliavimosi ir skatinti naudotis jau sukurtais kokybiškais mokymo projektais; kadangi tokiu atveju valstybės narės turi glaudžiau bendradarbiauti ES teisės žinių valdymo srityje;

| K. | kadangi kurdamos sprendimų, nuomonių ir ES teisės apskritai paieškos sistemas valstybės narės turėtų pagalvoti apie tai, ar atitinkama technologija galėtų būti naudinga teisėjams kitoje valstybėje narėje, – tokiu atveju ją būtų galima (kartu ruošti), koordinuoti ir kurti; |
| --- | --- |

K.

kadangi kurdamos sprendimų, nuomonių ir ES teisės apskritai paieškos sistemas valstybės narės turėtų pagalvoti apie tai, ar atitinkama technologija galėtų būti naudinga teisėjams kitoje valstybėje narėje, – tokiu atveju ją būtų galima (kartu ruošti), koordinuoti ir kurti;

| L. | kadangi reikėtų parengti mokymo produktų pakartotinio naudojimo planą, pvz., pasitelkiant paskaitų įrašymą, vertimą, dubliavimą ir titravimą ir teikiant bendrą finansavimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikėtų parengti mokymo produktų pakartotinio naudojimo planą, pvz., pasitelkiant paskaitų įrašymą, vertimą, dubliavimą ir titravimą ir teikiant bendrą finansavimą;

| M. | kadangi visas šias priemones reikėtų sujungti į vieną bendrą teisėjų žinių valdymo planą, pasitelkiant, jei reikia, e. teisingumo portalą; |
| --- | --- |

M.

kadangi visas šias priemones reikėtų sujungti į vieną bendrą teisėjų žinių valdymo planą, pasitelkiant, jei reikia, e. teisingumo portalą;

| N. | kadangi kai tik bus priimtas teisės aktas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės, Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklas turės galimybę atlikti nacionalinių teisėjų horizontaliojo nuoseklumo patikrinimą tose srityse, kuriose yra mažai arba iš viso nėra Teisingumo Teismo praktikos, nedubliuojant, savaime suprantama, specializuotų tinklų šioje srityje/kadangi kai tik bus priimtas teisės aktas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės, Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklas turės galimybę išbandyti, ar galima užtikrinti nacionalinių teisėjų horizontalųjį nuoseklumą tose srityse, kuriose yra mažai arba iš viso nėra Teisingumo Teismo praktikos, nedubliuojant, savaime suprantama, specializuotų tinklų šioje srityje; |
| --- | --- |

N.

kadangi kai tik bus priimtas teisės aktas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės, Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklas turės galimybę atlikti nacionalinių teisėjų horizontaliojo nuoseklumo patikrinimą tose srityse, kuriose yra mažai arba iš viso nėra Teisingumo Teismo praktikos, nedubliuojant, savaime suprantama, specializuotų tinklų šioje srityje/kadangi kai tik bus priimtas teisės aktas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės, Europos Sąjungos teisės teismo koordinatorių tinklas turės galimybę išbandyti, ar galima užtikrinti nacionalinių teisėjų horizontalųjį nuoseklumą tose srityse, kuriose yra mažai arba iš viso nėra Teisingumo Teismo praktikos, nedubliuojant, savaime suprantama, specializuotų tinklų šioje srityje;

| O. | kadangi domėjimasis kitomis sistemoms, imlumas (įskaitant naujų technologijų ir metodų naudojimo srityje) ir dialogas turi būti pagrindiniai siekiai Europoje ir pasaulyje, kur teisė ir ją taikantys asmenys turi laikytis novatoriškesnio požiūrio į žinių valdymą; |
| --- | --- |

O.

kadangi domėjimasis kitomis sistemoms, imlumas (įskaitant naujų technologijų ir metodų naudojimo srityje) ir dialogas turi būti pagrindiniai siekiai Europoje ir pasaulyje, kur teisė ir ją taikantys asmenys turi laikytis novatoriškesnio požiūrio į žinių valdymą;

| P. | kadangi šie veiksmai gali turėti teigiamą įtaką visuomenės supratimui apie Europos Sąjungą: kuo prieinamesnė bus faktais pagrįsta informacija, tuo mažiau bus tikima mitais ir melu apie pačią Sąjungą, jos teisę ir veiklą, ir bus daugiau erdvės garbingiems debatams ir politinėms diskusijoms (10); |
| --- | --- |

P.

kadangi šie veiksmai gali turėti teigiamą įtaką visuomenės supratimui apie Europos Sąjungą: kuo prieinamesnė bus faktais pagrįsta informacija, tuo mažiau bus tikima mitais ir melu apie pačią Sąjungą, jos teisę ir veiklą, ir bus daugiau erdvės garbingiems debatams ir politinėms diskusijoms (10);

| Q. | kadangi tai yra dar vienas Europos teisminės kultūros kūrimo aspektas, vien jo nepakanka; kadangi naujus mokymo metodus ir naujus mokymo planus, kuriuose atkreipiamas dėmesys į kalbos mokymą ir skatinamos lyginamosios teisės ir tarptautinės teisės studijos, reikia įtraukti į universitetų ir teisės mokyklų programas ir kadangi (teisės studentams ir teisėjams skirta) Erasmus programa buvo tik pradžia; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tai yra dar vienas Europos teisminės kultūros kūrimo aspektas, vien jo nepakanka; kadangi naujus mokymo metodus ir naujus mokymo planus, kuriuose atkreipiamas dėmesys į kalbos mokymą ir skatinamos lyginamosios teisės ir tarptautinės teisės studijos, reikia įtraukti į universitetų ir teisės mokyklų programas ir kadangi (teisės studentams ir teisėjams skirta) Erasmus programa buvo tik pradžia;

| R. | kadangi atėjo laikas toliau spręsti klausimą, pradedant nuo neribotos diskusijos apie teisinį teisėjų ir teisininkų mokymą ir teisinį švietimą forume, kuriame dalyvautų teisminės sistemos, susijusių nacionalinių institucijų (įskaitant teismų tarybas ir teisėjų mokymo mokyklas), Europos teisės akademijos (angl. ERA), Europos teisėjų mokymo tinklo (ETMT), Europos teismų tarybų tinklo (ETTT) ir Europos teisės instituto (ETI) atstovai; |
| --- | --- |

R.

kadangi atėjo laikas toliau spręsti klausimą, pradedant nuo neribotos diskusijos apie teisinį teisėjų ir teisininkų mokymą ir teisinį švietimą forume, kuriame dalyvautų teisminės sistemos, susijusių nacionalinių institucijų (įskaitant teismų tarybas ir teisėjų mokymo mokyklas), Europos teisės akademijos (angl. ERA), Europos teisėjų mokymo tinklo (ETMT), Europos teismų tarybų tinklo (ETTT) ir Europos teisės instituto (ETI) atstovai;

| 1. | pakartoja ir patvirtina minėtąsias 2010 m. birželio 17 d. ir 2012 m. kovo 14 d. rezoliucijas dėl teisėjų mokymo; |
| --- | --- |

1.

pakartoja ir patvirtina minėtąsias 2010 m. birželio 17 d. ir 2012 m. kovo 14 d. rezoliucijas dėl teisėjų mokymo;

| 2. | ragina Komisiją paspartinti bandomojo projekto sutarčių skyrimą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją paspartinti bandomojo projekto sutarčių skyrimą;

| 3. | ragina Komisiją skatinti ir remti nacionalinius Europos teisės teismo koordinatorius ir besiformuojantį nacionalinių teismų koordinatorių tinklų bendradarbiavimą skatinant ir populiarinant šios rezoliucijos konstatuojamose dalyse ir 2010 m. birželio 17 d. ir 2012 m. kovo 14 d. Parlamento rezoliucijose pateiktas idėjas; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją skatinti ir remti nacionalinius Europos teisės teismo koordinatorius ir besiformuojantį nacionalinių teismų koordinatorių tinklų bendradarbiavimą skatinant ir populiarinant šios rezoliucijos konstatuojamose dalyse ir 2010 m. birželio 17 d. ir 2012 m. kovo 14 d. Parlamento rezoliucijose pateiktas idėjas;

| 4. | atkreipia dėmesį į e. mokymo ir naujų technologijų, ypač paieškos sistemų, kūrimo ir naudojimo galimą naudą ekonomikai ir ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į e. mokymo ir naujų technologijų, ypač paieškos sistemų, kūrimo ir naudojimo galimą naudą ekonomikai ir ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| 5. | mano, kad užtikrinant profesinį teisininkų tobulėjimą turėtų būti pabrėžiama, jog reikia nustatyti bendrus profesinės etikos standartus, kad teismų sistema būtų nepriklausoma ir nešališka, ir kad reikia požiūrio į Europos reglamentavimą, kuriuo gerbiama įvairovė, nes tik tokiu būdu galima sukurti tikrą tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad užtikrinant profesinį teisininkų tobulėjimą turėtų būti pabrėžiama, jog reikia nustatyti bendrus profesinės etikos standartus, kad teismų sistema būtų nepriklausoma ir nešališka, ir kad reikia požiūrio į Europos reglamentavimą, kuriuo gerbiama įvairovė, nes tik tokiu būdu galima sukurti tikrą tarpusavio pasitikėjimą;

| 6. | pažymi, kad valstybių narių teisės sistemos, nepaisant jų įvairovės, yra pagrįstos bendrais principais ir jų kilmė yra bendra; primena, kad prieš keletą amžių teisinės profesijos Europoje buvo laikomos vienu teisininkų organu, kurie galėdavo konsultuoti, ruošti teisinius dokumentus ir atstovauti teismuose visoje Europoje; mano, kad šis faktas, įrodantis, kad yra įmanomas visiškas teisininkų judumas, turėtų įkvėpti Europos Sąjungos teisinio mokymo politiką; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad valstybių narių teisės sistemos, nepaisant jų įvairovės, yra pagrįstos bendrais principais ir jų kilmė yra bendra; primena, kad prieš keletą amžių teisinės profesijos Europoje buvo laikomos vienu teisininkų organu, kurie galėdavo konsultuoti, ruošti teisinius dokumentus ir atstovauti teismuose visoje Europoje; mano, kad šis faktas, įrodantis, kad yra įmanomas visiškas teisininkų judumas, turėtų įkvėpti Europos Sąjungos teisinio mokymo politiką;

| 7. | galiausiai siūlo Komisijai 2013 m. vasarą surengti forumą „Mesinos kongresas Europos teisminei kultūrai sukurti“, kuriame visų kategorijų teisėjai galėtų susitikti ir diskutuoti apie naujausius teisinių ginčų arba sunkumų atvejus, siekiant tokiu būdu skatinti diskusijas, užmegzti ryšius, sukurti komunikacijos kanalus ir kurti tarpusavio pasitikėjimą ir supratimą; mano, kad toks forumas kompetentingoms institucijoms ir ekspertams, įskaitant universitetus ir profesines organizacijas, taip pat suteiktų istorinę galimybę aptarti teisėjų mokymo politiką ir teisinio švietimo Europoje ateitį; |
| --- | --- |

7.

galiausiai siūlo Komisijai 2013 m. vasarą surengti forumą „Mesinos kongresas Europos teisminei kultūrai sukurti“, kuriame visų kategorijų teisėjai galėtų susitikti ir diskutuoti apie naujausius teisinių ginčų arba sunkumų atvejus, siekiant tokiu būdu skatinti diskusijas, užmegzti ryšius, sukurti komunikacijos kanalus ir kurti tarpusavio pasitikėjimą ir supratimą; mano, kad toks forumas kompetentingoms institucijoms ir ekspertams, įskaitant universitetus ir profesines organizacijas, taip pat suteiktų istorinę galimybę aptarti teisėjų mokymo politiką ir teisinio švietimo Europoje ateitį;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai.

---

(1)  OL C 267, 1991 10 14, p. 33.

(2)  OL C 273 E, 2003 11 14, p. 99.

(3)  OL C 294 E, 2009 12 3, p. 27.

(4)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 116.

(5)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 12.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091

(7)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 130.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0079.

(9)  P. G. Monateri straipsnis „Black Gaius. A Quest for the Multicultural Origins of the ‘Western Legal Tradition“, „Hastings Law Journal“ Nr. 51, 2000, 479 et seq.; http://www.jus.unitn.it/cardozo/users/pigi/blackgaius/bge.pdf

(10)  Dėl mitų apie ES sąsajas su baudžiamąja teise žr. puikų A. Hinarejos, J. R. Spencerio ir S. Peerso darbą „Opting out of EUR Criminal law: What is actually involved?“, Europos teisės studijų centro (CELS) darbo dokumentas, „New Series“, Nr. 1, http://www.cels.law.cam.ac.uk/publications/working_papers.php.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/100

---

P7_TA(2013)0057

Europos investicijų banko 2011 m. metinė ataskaita

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko 2011 m. metinės ataskaitos (2012/2286(INI))

(2016/C 024/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2011 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2011 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į jos Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į jos Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko 2010 m. metinės ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko 2010 m. metinės ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, kuriose konkrečiai numatyta padidinti EIB kapitalą 10 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28 ir 29 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, kuriose konkrečiai numatyta padidinti EIB kapitalą 10 mlrd. EUR,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko 2012 m. birželio 26 d. pranešimą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko 2012 m. birželio 26 d. pranešimą „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“,

| — | atsižvelgdamas į pranešimą dėl rizikos pasidalijimo priemonių (praėjusiais metais bendro sprendimo procedūra priimtas dokumentas) ir ypač į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą dėl rizikos pasidalijimo priemonių (praėjusiais metais bendro sprendimo procedūra priimtas dokumentas) ir ypač į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į ERPB kapitalo padidinimą, ypač į EIB ir ERPB ryšių klausimą ir galimą veiksmų dubliavimąsi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ERPB kapitalo padidinimą, ypač į EIB ir ERPB ryšių klausimą ir galimą veiksmų dubliavimąsi,

| — | atsižvelgdamas į sprendimą dėl Viduržemio jūros regiono įtraukimo į ERPB veiksmų sritį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sprendimą dėl Viduržemio jūros regiono įtraukimo į ERPB veiksmų sritį,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (COM(2011)0659), kuriame nustatomas bandomasis strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos etapas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (COM(2011)0659), kuriame nustatomas bandomasis strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos etapas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (COM(2012)0511), ir į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (COM(2012)0512), kuriais siekiama įsteigti Europos bankų sąjungą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (COM(2012)0511), ir į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (COM(2012)0512), kuriais siekiama įsteigti Europos bankų sąjungą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A7–0016/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A7–0016/2013),

| A. | kadangi dėl sumažintų viešųjų biudžetų, per didelės valstybių skolos ir susijusių taisomųjų priemonių, dėl kurių dažnai nukenčia bendroji paklausa, bei netinkamo finansų įstaigų reguliavimo derinio kai kuriais atvejais ES lygmeniu spartėja ekonomikos nuosmukis, susidaro spaudimas mažinti investicijas, ypač į mažas ir vidutines įmones (MVĮ), ir daromas neigiamas poveikis augimui, konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui Sąjungoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl sumažintų viešųjų biudžetų, per didelės valstybių skolos ir susijusių taisomųjų priemonių, dėl kurių dažnai nukenčia bendroji paklausa, bei netinkamo finansų įstaigų reguliavimo derinio kai kuriais atvejais ES lygmeniu spartėja ekonomikos nuosmukis, susidaro spaudimas mažinti investicijas, ypač į mažas ir vidutines įmones (MVĮ), ir daromas neigiamas poveikis augimui, konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui Sąjungoje;

| B. | kadangi EIB įsteigtas pagal Romos sutartį ir jis privalo būti „Europos Sąjungos banku“, kurio tikslas – padėti įgyvendinti Sąjungos prioritetus atrenkant ekonominiu požiūriu racionalius ES investicijų projektus; kadangi jis, kaip pelno nesiekiantis bankas, papildo komercinių bankų veiklą ir bendrą finansų sistemą, spręsdamas prasto rinkos veikimo problemas; |
| --- | --- |

B.

kadangi EIB įsteigtas pagal Romos sutartį ir jis privalo būti „Europos Sąjungos banku“, kurio tikslas – padėti įgyvendinti Sąjungos prioritetus atrenkant ekonominiu požiūriu racionalius ES investicijų projektus; kadangi jis, kaip pelno nesiekiantis bankas, papildo komercinių bankų veiklą ir bendrą finansų sistemą, spręsdamas prasto rinkos veikimo problemas;

| C. | kadangi dabartinė skolų, ekonomikos ir finansų krizė labai pakenkė daugelio valstybių narių ekonominei plėtrai ir pablogino socialines sąlygas, tačiau taip pat paskatino valstybes nares deramai reaguoti taikant priemones, kurių paskirtis – atgaivinti ekonomiką ir padėti tvirtus pagrindus ateities augimui ir užimtumui; kadangi EIB, didindamas skolinimą ir dalyvaudamas ekonominiu požiūriu patikimuose investicijų projektuose (taip pat atsižvelgiant į viešųjų išteklių stygių), gali prisidėti prie socialinės sanglaudos ir ekonomikos augimo valstybėse narėse, kurios patiria finansinių problemų; |
| --- | --- |

C.

kadangi dabartinė skolų, ekonomikos ir finansų krizė labai pakenkė daugelio valstybių narių ekonominei plėtrai ir pablogino socialines sąlygas, tačiau taip pat paskatino valstybes nares deramai reaguoti taikant priemones, kurių paskirtis – atgaivinti ekonomiką ir padėti tvirtus pagrindus ateities augimui ir užimtumui; kadangi EIB, didindamas skolinimą ir dalyvaudamas ekonominiu požiūriu patikimuose investicijų projektuose (taip pat atsižvelgiant į viešųjų išteklių stygių), gali prisidėti prie socialinės sanglaudos ir ekonomikos augimo valstybėse narėse, kurios patiria finansinių problemų;

| D. | kadangi EIB operacijos už ES ribų vykdomos siekiant remti ekonomiškai perspektyvius projektus, atitinkančius Sąjungos išorės veiksmų politiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi EIB operacijos už ES ribų vykdomos siekiant remti ekonomiškai perspektyvius projektus, atitinkančius Sąjungos išorės veiksmų politiką;

| E. | kadangi EIB vykdo veiksmus menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikcijų atžvilgiu, be kita ko: i) atlikdamas finansų tarpininkų, naudojamų teikiant EIB paskolas, skiriamas pasitelkiant tarpininkus, kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu (KPP ir KTF) pajėgumų įvertinimą, kad jie deramai nustatytų galutinius EIB lėšų gavėjus atitinkamai pagal taikytinas ES KPP ir KTF direktyvas arba pagal Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) standartus, taip pat ii) stebėdamas EIB finansavimą per šias jurisdikcijas; |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB vykdo veiksmus menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikcijų atžvilgiu, be kita ko: i) atlikdamas finansų tarpininkų, naudojamų teikiant EIB paskolas, skiriamas pasitelkiant tarpininkus, kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu (KPP ir KTF) pajėgumų įvertinimą, kad jie deramai nustatytų galutinius EIB lėšų gavėjus atitinkamai pagal taikytinas ES KPP ir KTF direktyvas arba pagal Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) standartus, taip pat ii) stebėdamas EIB finansavimą per šias jurisdikcijas;

| F. | kadangi ES, visų pirma euro zonoje, nustatytas naujų ekonominės, fiskalinės ir biudžeto priežiūros ir drausmės taisyklių rinkinys, siekiant užtikrinti viešosios skolos tvarumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES, visų pirma euro zonoje, nustatytas naujų ekonominės, fiskalinės ir biudžeto priežiūros ir drausmės taisyklių rinkinys, siekiant užtikrinti viešosios skolos tvarumą;

| G. | kadangi šį taisyklių rinkinį reikia skubiai paremti priemonėmis, skirtomis ekonomikai, pramonei, augimui, konkurencingumui, inovacijoms ir užimtumui skatinti, o tam reikia panaudoti ES biudžetą ir EIB skolinimo pajėgumus ir žinias; |
| --- | --- |

G.

kadangi šį taisyklių rinkinį reikia skubiai paremti priemonėmis, skirtomis ekonomikai, pramonei, augimui, konkurencingumui, inovacijoms ir užimtumui skatinti, o tam reikia panaudoti ES biudžetą ir EIB skolinimo pajėgumus ir žinias;

| H. | kadangi ypač reikia užtikrinti, kad EIB išlaikytų savo AAA kredito reitingą tam, kad išsaugotų savo galimybes skolintis pasaulinėse kapitalo rinkose patraukliomis finansavimo sąlygomis, kurias galima taikyti taip pat ir galutiniams projektų rengėjams; kadangi EIB investicijos taip pat turi atitikti ES politiką, ypač augimo ir užimtumo srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi ypač reikia užtikrinti, kad EIB išlaikytų savo AAA kredito reitingą tam, kad išsaugotų savo galimybes skolintis pasaulinėse kapitalo rinkose patraukliomis finansavimo sąlygomis, kurias galima taikyti taip pat ir galutiniams projektų rengėjams; kadangi EIB investicijos taip pat turi atitikti ES politiką, ypač augimo ir užimtumo srityse;

| I. | kadangi EIB skolinimas nuo 72 mlrd. EUR 2010 m. sumažėjo iki 61 mlrd. EUR 2011 m., nes dėl 2009 ir 2010 m. labai padidintų sumų, skirtų reaguojant į pirmąją krizės bangą, išseko banko nuosavas kapitalas; |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB skolinimas nuo 72 mlrd. EUR 2010 m. sumažėjo iki 61 mlrd. EUR 2011 m., nes dėl 2009 ir 2010 m. labai padidintų sumų, skirtų reaguojant į pirmąją krizės bangą, išseko banko nuosavas kapitalas;

| 1. | palankiai vertina EIB valdytojų sprendimą dėl banko kapitalo padidinimo 10 mlrd. EUR, nes tai bankui sudarytų sąlygas didinti skolinimą iki 60 mlrd. EUR 2013–2015 m. laikotarpiu ir remiantis šiomis paskolomis pritraukti apie 180 mlrd. eurų apimties bendras investicijas; tačiau pažymi, kad šios investicijos, netgi jei jos sudarytų nurodytą sumą, kasmet sudarytų 0,5 proc. ES BVP; taigi mano, kad dar didesnis šio kapitalo padidinimas būtų labai naudingas Sąjungai, atsižvelgiant į jos ekonomikos augimo poreikį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina EIB valdytojų sprendimą dėl banko kapitalo padidinimo 10 mlrd. EUR, nes tai bankui sudarytų sąlygas didinti skolinimą iki 60 mlrd. EUR 2013–2015 m. laikotarpiu ir remiantis šiomis paskolomis pritraukti apie 180 mlrd. eurų apimties bendras investicijas; tačiau pažymi, kad šios investicijos, netgi jei jos sudarytų nurodytą sumą, kasmet sudarytų 0,5 proc. ES BVP; taigi mano, kad dar didesnis šio kapitalo padidinimas būtų labai naudingas Sąjungai, atsižvelgiant į jos ekonomikos augimo poreikį;

| 2. | ragina EIB atlikti 2009 ir 2010 m. krizės įveikimo priemonių veiksmingumo ir tvarumo vertinimą, kurio išvadomis turėtų būti grindžiami būsimi sprendimai dėl kapitalui didinti skirtų investicijų planų prioritetų; |
| --- | --- |

2.

ragina EIB atlikti 2009 ir 2010 m. krizės įveikimo priemonių veiksmingumo ir tvarumo vertinimą, kurio išvadomis turėtų būti grindžiami būsimi sprendimai dėl kapitalui didinti skirtų investicijų planų prioritetų;

| 3. | rekomenduoja, kad naujieji skolinimo pajėgumai būtų suderinti su ES prioritetais užtikrinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir nukreipti visų pirma į keturias sritis (ES MVĮ prieigos prie finansų iniciatyva, ES inovacijų ir gebėjimų iniciatyva, ES išteklių naudojimo efektyvumo iniciatyva ir ES strateginės infrastruktūros iniciatyva), kurios apima visas valstybes nares, vis dėlto daugiau dėmesio skiriant mažiau išsivysčiusiems regionams, kartu išsaugant investicijų portfelio įvairovę; |
| --- | --- |

3.

rekomenduoja, kad naujieji skolinimo pajėgumai būtų suderinti su ES prioritetais užtikrinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir nukreipti visų pirma į keturias sritis (ES MVĮ prieigos prie finansų iniciatyva, ES inovacijų ir gebėjimų iniciatyva, ES išteklių naudojimo efektyvumo iniciatyva ir ES strateginės infrastruktūros iniciatyva), kurios apima visas valstybes nares, vis dėlto daugiau dėmesio skiriant mažiau išsivysčiusiems regionams, kartu išsaugant investicijų portfelio įvairovę;

| 4. | ragina iš finansinių priemonių grįžtančias lėšas ir rizikos kapitalą panaudoti naujoms investicijoms, laikantis EIB skolinimo įgaliojimų; |
| --- | --- |

4.

ragina iš finansinių priemonių grįžtančias lėšas ir rizikos kapitalą panaudoti naujoms investicijoms, laikantis EIB skolinimo įgaliojimų;

| 5. | primena, kad organizuotas ES institucijų (Komisijos ir EIB) bendradarbiavimas, taip pat įtraukiant kitas institucijas, tikriausiai būtų naudingesnis nei konkurencija; |
| --- | --- |

5.

primena, kad organizuotas ES institucijų (Komisijos ir EIB) bendradarbiavimas, taip pat įtraukiant kitas institucijas, tikriausiai būtų naudingesnis nei konkurencija;

| 6. | prašo strategiškai nukreipti EIB išteklius, kad būtų patenkinami konkretūs kiekvienos valstybės narės poreikiai, kartu atsižvelgiant į EIB įgaliojimus; |
| --- | --- |

6.

prašo strategiškai nukreipti EIB išteklius, kad būtų patenkinami konkretūs kiekvienos valstybės narės poreikiai, kartu atsižvelgiant į EIB įgaliojimus;

| 7. | pabrėžia, kad būtina labiau pasinaudoti dabartinėmis bendromis Komisijos bei Europos investicijų fondo (EIF) ir EIB grupės iniciatyvomis, pvz., Jungtiniais Europos ištekliais mažoms ir vidutinėms įmonėms (Jeremie), pagal kurias mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) finansuojamos kartu teikiant struktūrinių fondų (taip pat Europos pagalbos vietinei energetikai priemonės (ELENA) ir Europos viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės ekspertizės centro (EPEC)) lėšų siekiant teikti techninių ir finansinių konsultacijų paslaugas, taip pat būtina labiau pasinaudoti tokiomis priemonėmis, kaip Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa (Progress) ir Bendrasis veiksmų planas mikrofinansų institucijoms Europoje remti (Jasmine), skirtomis mikrofinansavimo projektams finansuoti visų pirma tuose ES regionuose, kuriuose bedarbiams itin sunku susirasti darbą; kartu ragina Komisiją šiuo tikslu EIF ir EIB suteikti tinkamus biudžeto išteklius, kad daugiau projektų būtų finansuojama pagal šias programas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina labiau pasinaudoti dabartinėmis bendromis Komisijos bei Europos investicijų fondo (EIF) ir EIB grupės iniciatyvomis, pvz., Jungtiniais Europos ištekliais mažoms ir vidutinėms įmonėms (Jeremie), pagal kurias mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) finansuojamos kartu teikiant struktūrinių fondų (taip pat Europos pagalbos vietinei energetikai priemonės (ELENA) ir Europos viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės ekspertizės centro (EPEC)) lėšų siekiant teikti techninių ir finansinių konsultacijų paslaugas, taip pat būtina labiau pasinaudoti tokiomis priemonėmis, kaip Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa (Progress) ir Bendrasis veiksmų planas mikrofinansų institucijoms Europoje remti (Jasmine), skirtomis mikrofinansavimo projektams finansuoti visų pirma tuose ES regionuose, kuriuose bedarbiams itin sunku susirasti darbą; kartu ragina Komisiją šiuo tikslu EIF ir EIB suteikti tinkamus biudžeto išteklius, kad daugiau projektų būtų finansuojama pagal šias programas;

| 8. | dar kartą tvirtina, jog svarbu, kad EIB savanoriškai laikytųsi dabartinių susitarimo „Bazelis II“ reikalavimų dėl kapitalo, ir siūlo, kad EIB laikytųsi būsimų susitarimo „Bazelis III“ prievolių, kartu atsižvelgdamas į savo veiklos ypatumus; |
| --- | --- |

8.

dar kartą tvirtina, jog svarbu, kad EIB savanoriškai laikytųsi dabartinių susitarimo „Bazelis II“ reikalavimų dėl kapitalo, ir siūlo, kad EIB laikytųsi būsimų susitarimo „Bazelis III“ prievolių, kartu atsižvelgdamas į savo veiklos ypatumus;

| 9. | mano, kad EIB, kaip AAA reitingą privalantis išlaikyti bankas, neturi būti įtrauktas į finansines intervencijas, kurios paprastai vykdomos pagal viešojo biudžeto investicijų skirsnį, kurio nėra ES biudžete; |
| --- | --- |

9.

mano, kad EIB, kaip AAA reitingą privalantis išlaikyti bankas, neturi būti įtrauktas į finansines intervencijas, kurios paprastai vykdomos pagal viešojo biudžeto investicijų skirsnį, kurio nėra ES biudžete;

| 10. | primena savo prašymą, kurį kartojo daugelį metų, kad būtina vykdyti rizikos ribojimu pagrįstą EIB, kaip banko, priežiūrą; |
| --- | --- |

10.

primena savo prašymą, kurį kartojo daugelį metų, kad būtina vykdyti rizikos ribojimu pagrįstą EIB, kaip banko, priežiūrą;

| 11. | siūlo, kad minėtoji reguliavimo priežiūra:






  i) | būtų vykdoma Europos Centrinio Banko (ECB), remiantis SESV 127 straipsnio 6 dalimi; arba |
| --- | --- | --- |

11.

siūlo, kad minėtoji reguliavimo priežiūra:

i)

būtų vykdoma Europos Centrinio Banko (ECB), remiantis SESV 127 straipsnio 6 dalimi; arba

| ii) | būtų vykdoma sukūrus būsimą bankų sąjungą, numatytą 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikate (3); arba |
| --- | --- |

ii)

būtų vykdoma sukūrus būsimą bankų sąjungą, numatytą 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikate (3); arba

| iii) | jei nepavyktų įgyvendinti prieš tai minėtų galimybių, EIB sutikus, būtų vykdoma Europos bankininkystės institucijos, dalyvaujant vienai ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų (arba joms nedalyvaujant), arba nepriklausomo auditoriaus; |
| --- | --- |

iii)

jei nepavyktų įgyvendinti prieš tai minėtų galimybių, EIB sutikus, būtų vykdoma Europos bankininkystės institucijos, dalyvaujant vienai ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų (arba joms nedalyvaujant), arba nepriklausomo auditoriaus;

apgailestauja, kad Komisija nepasiūlė jokių veiksmų šioje srityje, nepaisant Parlamento jau 2007 m. išsakytų prašymų;

| 12. | prašo Komisijos užtikrinti Parlamentui, kad EBI, vykdydamas veiklą, laikysis konkurencijos taisyklių, visų pirma kitų kredito įstaigų atžvilgiu; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos užtikrinti Parlamentui, kad EBI, vykdydamas veiklą, laikysis konkurencijos taisyklių, visų pirma kitų kredito įstaigų atžvilgiu;

| 13. | dar kartą pakartoja savo pasiūlymą, kad Europos Sąjunga taptų EIB nare; |
| --- | --- |

13.

dar kartą pakartoja savo pasiūlymą, kad Europos Sąjunga taptų EIB nare;

| 14. | mano, kad dabartiniu laikotarpiu ir iki tol, kol palūkanų normos įmonėms euro zonos valstybėse narėse išliks labai skirtingos, EIB veiksmai tampa vis svarbesni ES dedant pastangas šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

14.

mano, kad dabartiniu laikotarpiu ir iki tol, kol palūkanų normos įmonėms euro zonos valstybėse narėse išliks labai skirtingos, EIB veiksmai tampa vis svarbesni ES dedant pastangas šiai problemai spręsti;

| 15. | mano, kad siekiant kurti bendras EIB ir ES finansines priemones, reikėtų laiku nustatyti atitinkamą sistemą EIB veiklai stebėti ir padidinti EIB demokratinę atskaitomybę įtraukiant į šią veiklą Parlamentą ir Tarybą; ši sistema turėtų sudaryti sąlygas EIB ir toliau vertinti projektus pagal jų privalumus, siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarų EIB kapitalo išteklių naudojimą, ir atsižvelgti į poreikį išvengti pernelyg didelės administracinės naštos valdymo subjektams, finansų tarpininkams ir galutiniams paramos gavėjams; |
| --- | --- |

15.

mano, kad siekiant kurti bendras EIB ir ES finansines priemones, reikėtų laiku nustatyti atitinkamą sistemą EIB veiklai stebėti ir padidinti EIB demokratinę atskaitomybę įtraukiant į šią veiklą Parlamentą ir Tarybą; ši sistema turėtų sudaryti sąlygas EIB ir toliau vertinti projektus pagal jų privalumus, siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarų EIB kapitalo išteklių naudojimą, ir atsižvelgti į poreikį išvengti pernelyg didelės administracinės naštos valdymo subjektams, finansų tarpininkams ir galutiniams paramos gavėjams;

| 16. | rekomenduoja, kad EIB ir ES finansinių priemonių įgyvendinimas būtų grindžiamas ex ante politikos uždaviniais ir kriterijais, taip pat skaidria ir veiksminga ex post ataskaitų sistema, kuri padėtų išsaugoti EIB nepriklausomumą projektų atrankos ir deramo stropumo srityse; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja, kad EIB ir ES finansinių priemonių įgyvendinimas būtų grindžiamas ex ante politikos uždaviniais ir kriterijais, taip pat skaidria ir veiksminga ex post ataskaitų sistema, kuri padėtų išsaugoti EIB nepriklausomumą projektų atrankos ir deramo stropumo srityse;

| 17. | palankiai vertina strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą, ragina greičiau patobulinti bandomojo etapo veiksmus ir sparčiai įvertinti jos rezultatus, siekiant pradėti antrąjį projektų obligacijų etapą; mano, kad ši iniciatyva neturėtų didinti pažangesnių ir mažiau pažangių ES viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir projektų finansavimo rinkų skirtumų, bet turėtų prisidėti prie subalansuoto pramonės ir infrastruktūros vystymo visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą, ragina greičiau patobulinti bandomojo etapo veiksmus ir sparčiai įvertinti jos rezultatus, siekiant pradėti antrąjį projektų obligacijų etapą; mano, kad ši iniciatyva neturėtų didinti pažangesnių ir mažiau pažangių ES viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir projektų finansavimo rinkų skirtumų, bet turėtų prisidėti prie subalansuoto pramonės ir infrastruktūros vystymo visose valstybėse narėse;

| 18. | mano, kad EIB turėtų prisidėti prie kovos su korupcija ir skaidrumo stoka ES valstybėse narėse ir ES nepriklausančiose šalyse, kuriose EIB vykdo veiklą, ypač rinkdamas atitinkamą informaciją apie paramos gavėjus ir finansų tarpininkus, ypatingą dėmesį skirdamas MVĮ prieigai prie paskolų ir paskolų poveikiui vietos ekonomikai, taip pat skelbdamas informaciją apie bendras išmokėtų lėšų sumas, atitinkamų lėšų gavėjų, ypač MVĮ, skaičių ir pavadinimus (vardus ir pavardes), taip pat regionus ir sektorius, kuriems šios lėšos buvo skirtos; be to, ragina EIB vykdyti veiklą laikantis ES sutarties 3 straipsnio 5 dalies, pagal kurią, kaip 2011 m. gruodžio 21 d. patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo sprendime dėl ATTA bylos, Sąjunga privalo griežtai laikytis tarptautinės teisės, ypač JT chartijos principų; |
| --- | --- |

18.

mano, kad EIB turėtų prisidėti prie kovos su korupcija ir skaidrumo stoka ES valstybėse narėse ir ES nepriklausančiose šalyse, kuriose EIB vykdo veiklą, ypač rinkdamas atitinkamą informaciją apie paramos gavėjus ir finansų tarpininkus, ypatingą dėmesį skirdamas MVĮ prieigai prie paskolų ir paskolų poveikiui vietos ekonomikai, taip pat skelbdamas informaciją apie bendras išmokėtų lėšų sumas, atitinkamų lėšų gavėjų, ypač MVĮ, skaičių ir pavadinimus (vardus ir pavardes), taip pat regionus ir sektorius, kuriems šios lėšos buvo skirtos; be to, ragina EIB vykdyti veiklą laikantis ES sutarties 3 straipsnio 5 dalies, pagal kurią, kaip 2011 m. gruodžio 21 d. patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo sprendime dėl ATTA bylos, Sąjunga privalo griežtai laikytis tarptautinės teisės, ypač JT chartijos principų;

| 19. | ragina EIB vykdant savo finansavimo operacijas ir toliau dėti pastangas siekiant užkirsti kelią naudojimuisi lengvatinių mokesčių finansų centrais ar nebendradarbiaujančiomis jurisdikcijomis; todėl teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją dėl kriterijų, kurie turi būti naudojami nustatant trečiąsias valstybes, kurios nesilaiko minimalių geros valdysenos standartų mokesčių srityje; mano, kad Komisija turėtų dalyvauti dialoge su EIB siekdama užtikrinti, kad šie kriterijai būtų deramai taikomi atrenkant projektus, paramos gavėjus ir tarpininkus; ragina EIB, atsižvelgiant į neseną atvejį kasybos sektoriuje, nurodyti, kokios procedūros ir standartai galėtų būti nustatyti tokiems atvejams ateityje; |
| --- | --- |

19.

ragina EIB vykdant savo finansavimo operacijas ir toliau dėti pastangas siekiant užkirsti kelią naudojimuisi lengvatinių mokesčių finansų centrais ar nebendradarbiaujančiomis jurisdikcijomis; todėl teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją dėl kriterijų, kurie turi būti naudojami nustatant trečiąsias valstybes, kurios nesilaiko minimalių geros valdysenos standartų mokesčių srityje; mano, kad Komisija turėtų dalyvauti dialoge su EIB siekdama užtikrinti, kad šie kriterijai būtų deramai taikomi atrenkant projektus, paramos gavėjus ir tarpininkus; ragina EIB, atsižvelgiant į neseną atvejį kasybos sektoriuje, nurodyti, kokios procedūros ir standartai galėtų būti nustatyti tokiems atvejams ateityje;

| 20. | primena, kad finansavimo stoka yra tik viena iš galimų investicijų kliūčių ir kad dėl menkų administracinių ir projektų valdymo pajėgumų neretai gali vėluoti investicijų įgyvendinimas; todėl ragina EIB toliau plėsti teikiamas technines ir finansines konsultacijas, skatinti bankų sektoriaus partnerius ir kitus finansų tarpininkus savarankiškai plėtoti techninių ir finansinių konsultacijų paslaugas, taip pat apsvarstyti galimybę parengti geriausia praktika grindžiamą gairių rinkinį; |
| --- | --- |

20.

primena, kad finansavimo stoka yra tik viena iš galimų investicijų kliūčių ir kad dėl menkų administracinių ir projektų valdymo pajėgumų neretai gali vėluoti investicijų įgyvendinimas; todėl ragina EIB toliau plėsti teikiamas technines ir finansines konsultacijas, skatinti bankų sektoriaus partnerius ir kitus finansų tarpininkus savarankiškai plėtoti techninių ir finansinių konsultacijų paslaugas, taip pat apsvarstyti galimybę parengti geriausia praktika grindžiamą gairių rinkinį;

| 21. | primena, kad finansavimo trūkumas, visų pirma MVĮ, keliose valstybėse narėse yra pagrindinė problema; ragina stiprinti EIB veiklą, kuria remiamas MVĮ finansavimas, verslumas ir eksportas – pagrindiniai ekonomikos atgaivinimo veiksniai; mano, kad kiekviena priemonė, skirta MVĮ finansavimo sąlygoms gerinti, turėtų atitikti tris pagrindines ypatybes: i) užtikrinti pakankamą tinklo kapiliarumą; ii) kuo daugiau EIB lengvatinio finansavimo sąnaudų perkelti MVĮ; iii) būti suderinta su konkrečios šalies poreikiais ir ES politikos tikslais; |
| --- | --- |

21.

primena, kad finansavimo trūkumas, visų pirma MVĮ, keliose valstybėse narėse yra pagrindinė problema; ragina stiprinti EIB veiklą, kuria remiamas MVĮ finansavimas, verslumas ir eksportas – pagrindiniai ekonomikos atgaivinimo veiksniai; mano, kad kiekviena priemonė, skirta MVĮ finansavimo sąlygoms gerinti, turėtų atitikti tris pagrindines ypatybes: i) užtikrinti pakankamą tinklo kapiliarumą; ii) kuo daugiau EIB lengvatinio finansavimo sąnaudų perkelti MVĮ; iii) būti suderinta su konkrečios šalies poreikiais ir ES politikos tikslais;

| 22. | ragina EIB bendradarbiaujant su Komisija toliau vystyti rizikos pasidalijimo priemones, siekiant optimizuoti ES atsparumą rizikai ir EIB skolinimo pajėgumus; |
| --- | --- |

22.

ragina EIB bendradarbiaujant su Komisija toliau vystyti rizikos pasidalijimo priemones, siekiant optimizuoti ES atsparumą rizikai ir EIB skolinimo pajėgumus;

| 23. | mano, kad nacionalinės viešosios finansų įstaigos yra pajėgios perkelti EIB lengvatinio finansavimo sąnaudas MVĮ; todėl siūlo EB toliau įgyvendinti MVĮ skirtas finansines priemones naudojantis nacionalinėmis viešosiomis įstaigomis, kurios atitinka skolinimo reikalavimus; teigiamai vertina Ilgalaikių investuotojų klubo (angl. Long Term Investors Club) veiklą, kuria siekiama stiprinti EIB ir pagrindinių nacionalinių viešųjų įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

23.

mano, kad nacionalinės viešosios finansų įstaigos yra pajėgios perkelti EIB lengvatinio finansavimo sąnaudas MVĮ; todėl siūlo EB toliau įgyvendinti MVĮ skirtas finansines priemones naudojantis nacionalinėmis viešosiomis įstaigomis, kurios atitinka skolinimo reikalavimus; teigiamai vertina Ilgalaikių investuotojų klubo (angl. Long Term Investors Club) veiklą, kuria siekiama stiprinti EIB ir pagrindinių nacionalinių viešųjų įstaigų bendradarbiavimą;

| 24. | be to, ragina Komisiją ir EIB sukurti EIB skolinimo MVĮ „langelį“, skirtą šiems partneriams, kad EIB paskolos MVĮ pasiektų ir mažesnius finansinius tarpininkus (ir mažesnes MVĮ), kurie šiuo metu per mažai gali jomis naudotis pirmiausia dėl ribotos informacijos apie jų kreditingumą; |
| --- | --- |

24.

be to, ragina Komisiją ir EIB sukurti EIB skolinimo MVĮ „langelį“, skirtą šiems partneriams, kad EIB paskolos MVĮ pasiektų ir mažesnius finansinius tarpininkus (ir mažesnes MVĮ), kurie šiuo metu per mažai gali jomis naudotis pirmiausia dėl ribotos informacijos apie jų kreditingumą;

| 25. | siekiant išlaikyti dabartinį gerovės lygį, kol valstybės narės pertvarko viešuosius finansus, ragina EIB grupę ir Komisiją toliau remti socialinės ekonomikos sektorių ir jaunus verslininkus įgyvendinant įvairias iniciatyvas, pvz., teikti atitinkamai pritaikytas paskolas ir vykdyti garantijų programas; ypač palankiai vertina tai, kad pradėta nauja investicijų platforma, kuri socialinėms įmonėms, aktyviai sprendžiančioms dabar svarbius socialinius klausimus pagal savo verslo modelį, suteikia galimybę gauti finansavimą, ir ragina EIB glaudžiai bendradarbiauti su Komisija ir sektoriaus atstovais įgyvendinant socialinio verslo iniciatyvą; |
| --- | --- |

25.

siekiant išlaikyti dabartinį gerovės lygį, kol valstybės narės pertvarko viešuosius finansus, ragina EIB grupę ir Komisiją toliau remti socialinės ekonomikos sektorių ir jaunus verslininkus įgyvendinant įvairias iniciatyvas, pvz., teikti atitinkamai pritaikytas paskolas ir vykdyti garantijų programas; ypač palankiai vertina tai, kad pradėta nauja investicijų platforma, kuri socialinėms įmonėms, aktyviai sprendžiančioms dabar svarbius socialinius klausimus pagal savo verslo modelį, suteikia galimybę gauti finansavimą, ir ragina EIB glaudžiai bendradarbiauti su Komisija ir sektoriaus atstovais įgyvendinant socialinio verslo iniciatyvą;

| 26. | ragina EIB, be kita ko, remti valstybes nares, kurias krizė paveikė labiausiai, finansuojant perspektyvią veiklą, skirtą užimtumui ir ekonomikos augimo atgaivinimui skatinti; primena, kad EIB ir struktūrinių fondų bendradarbiavimas sunkumų patiriančiose valstybėse narėse būtinas siekiant atlikti patikimas ir našias viešąsias ir privačias investicijas ir įgyvendinti patikimus ir našius infrastruktūros projektus; |
| --- | --- |

26.

ragina EIB, be kita ko, remti valstybes nares, kurias krizė paveikė labiausiai, finansuojant perspektyvią veiklą, skirtą užimtumui ir ekonomikos augimo atgaivinimui skatinti; primena, kad EIB ir struktūrinių fondų bendradarbiavimas sunkumų patiriančiose valstybėse narėse būtinas siekiant atlikti patikimas ir našias viešąsias ir privačias investicijas ir įgyvendinti patikimus ir našius infrastruktūros projektus;

| 27. | palankiai vertina EIB struktūrinių programų paskolų sistemą, kuria labai prisidedama užtikrinant bendrą finansavimą iš nacionalinių biudžetų, kai teikiama parama iš ES struktūrinių fondų; ragina EIB plėsti šią paramą, kad nuo ekonominės krizės smarkiai nukentėjusiose valstybėse narėse atsirastų reikalingų investicijų; vis dėlto nurodo, kad ši priemonė ir toliau turėtų būti atskirta nuo struktūrinių fondų programų ir pasibaigus krizei turėtų būti palaipsniui nutraukta; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina EIB struktūrinių programų paskolų sistemą, kuria labai prisidedama užtikrinant bendrą finansavimą iš nacionalinių biudžetų, kai teikiama parama iš ES struktūrinių fondų; ragina EIB plėsti šią paramą, kad nuo ekonominės krizės smarkiai nukentėjusiose valstybėse narėse atsirastų reikalingų investicijų; vis dėlto nurodo, kad ši priemonė ir toliau turėtų būti atskirta nuo struktūrinių fondų programų ir pasibaigus krizei turėtų būti palaipsniui nutraukta;

| 28. | palankiai vertina EIB pagalbą kuriant tikslinę kultūros, švietimo ir kūrybos sektoriaus finansinę priemonę, taip pat mano, kad jis turėtų ir toliau rengti kultūros ir švietimo srities veiksmų rėmimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina EIB pagalbą kuriant tikslinę kultūros, švietimo ir kūrybos sektoriaus finansinę priemonę, taip pat mano, kad jis turėtų ir toliau rengti kultūros ir švietimo srities veiksmų rėmimo iniciatyvas;

| 29. | atsižvelgdamas į menkus viešuosius išteklius, ragina EIB ir toliau teikti finansavimo paramą sveikatos sektoriui ir ypač padėti kurti, pakeisti ir modernizuoti ligoninių infrastruktūras; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į menkus viešuosius išteklius, ragina EIB ir toliau teikti finansavimo paramą sveikatos sektoriui ir ypač padėti kurti, pakeisti ir modernizuoti ligoninių infrastruktūras;

| 30. | remia EIB pastangas toliau investuoti į mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, ypač panaudojant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir atsižvelgiant į programą „Horizontas 2020“, daugiausia dėmesio skiriant naujų technologų, įskaitant ekologiškas technologijas, diegimui rinkoje; ragina EIB imtis veiksmų siekiant panaikinti įvairių ES valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų masto skirtumus, nes tai trukdo ilgalaikiam deramam bendrosios rinkos veikimui; |
| --- | --- |

30.

remia EIB pastangas toliau investuoti į mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, ypač panaudojant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir atsižvelgiant į programą „Horizontas 2020“, daugiausia dėmesio skiriant naujų technologų, įskaitant ekologiškas technologijas, diegimui rinkoje; ragina EIB imtis veiksmų siekiant panaikinti įvairių ES valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų masto skirtumus, nes tai trukdo ilgalaikiam deramam bendrosios rinkos veikimui;

| 31. | ragina EIB kartu su Komisija toliau dėti pastangas plėtojant naujoviškas finansines priemones, siekiant panaudoti ribotus ES biudžeto išteklius kaip svertą pačiu efektyviausiu būdu, mobilizuoti privataus finansavimo šaltinius ir skatinti rizikos pasidalijimo priemonių naudojimą pagrindinių ES investicijų finansavimui, be kita ko, žemės ūkio, klimato politikos, energijos ir išteklių vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, tvarių transporto priemonių, inovacijų, transeuropinių tinklų, švietimo ir mokslinių tyrimų srityse, taip palengvinant perėjimą prie žiniomis pagrįsto augimo ir tvaraus vystymosi Sąjungoje, kurios pagrindas būtų tvarus konkurencingumas; |
| --- | --- |

31.

ragina EIB kartu su Komisija toliau dėti pastangas plėtojant naujoviškas finansines priemones, siekiant panaudoti ribotus ES biudžeto išteklius kaip svertą pačiu efektyviausiu būdu, mobilizuoti privataus finansavimo šaltinius ir skatinti rizikos pasidalijimo priemonių naudojimą pagrindinių ES investicijų finansavimui, be kita ko, žemės ūkio, klimato politikos, energijos ir išteklių vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, tvarių transporto priemonių, inovacijų, transeuropinių tinklų, švietimo ir mokslinių tyrimų srityse, taip palengvinant perėjimą prie žiniomis pagrįsto augimo ir tvaraus vystymosi Sąjungoje, kurios pagrindas būtų tvarus konkurencingumas;

| 32. | konkrečiai atsižvelgdamas į energijos vartojimo efektyvumo klausimą, palankiai vertina tai, kad per pastaruosius kelerius metus EIB šiame sektoriuje vykdė daugiau veiklos, ir ragina Komisiją ir EIB dirbti kartu ir išnaudoti teigiamas sąveikas bei pradėti vykdyti naujas bendras iniciatyvas, visų pirma atsižvelgiant į neseniai patvirtintos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos teikiamas galimybes ir investicijų poreikius; ragina EIB nustatant naują bendrą energijos vartojimo efektyvumo iniciatyvą, be kita ko, apsvarstyti ypatingą energetinių paslaugų bendrovių vaidmenį; |
| --- | --- |

32.

konkrečiai atsižvelgdamas į energijos vartojimo efektyvumo klausimą, palankiai vertina tai, kad per pastaruosius kelerius metus EIB šiame sektoriuje vykdė daugiau veiklos, ir ragina Komisiją ir EIB dirbti kartu ir išnaudoti teigiamas sąveikas bei pradėti vykdyti naujas bendras iniciatyvas, visų pirma atsižvelgiant į neseniai patvirtintos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos teikiamas galimybes ir investicijų poreikius; ragina EIB nustatant naują bendrą energijos vartojimo efektyvumo iniciatyvą, be kita ko, apsvarstyti ypatingą energetinių paslaugų bendrovių vaidmenį;

| 33. | palankiai vertina EIB įgaliojimų, susijusių su operacijomis už Sąjungos ribų, peržiūrą; pritaria tam, kad EIB daugiausia dėmesio skiria investicijoms į ilgalaikę ES kaimyninių šalių gerovę ir stabilumą, visų pirma, Viduržemio jūros regione ir šalyse, kurios rengiasi stojimui į ES, ir finansuoja paramą jungčių, augimo, klimato kaitos, Europos tiesioginių užsienio investicijų ir MVĮ srityse; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina EIB įgaliojimų, susijusių su operacijomis už Sąjungos ribų, peržiūrą; pritaria tam, kad EIB daugiausia dėmesio skiria investicijoms į ilgalaikę ES kaimyninių šalių gerovę ir stabilumą, visų pirma, Viduržemio jūros regione ir šalyse, kurios rengiasi stojimui į ES, ir finansuoja paramą jungčių, augimo, klimato kaitos, Europos tiesioginių užsienio investicijų ir MVĮ srityse;

| 34. | rekomenduoja užtikrinti, kad ES bankui būtų suteiktos geresnės galimybės naudotis ES dotacijomis, ir stiprinti teigiamą sąveiką su ES priemonėmis, atsižvelgiant į naujuosius įgaliojimus, taip pat ragina skatinti labiau naudoti novatoriškas finansines priemones už ES ribų, įskaitant MVĮ skirtas nuosavo kapitalo ir rizikos pasidalijimo priemones, ir numatyti galimybių mikrokreditams finansuoti; |
| --- | --- |

34.

rekomenduoja užtikrinti, kad ES bankui būtų suteiktos geresnės galimybės naudotis ES dotacijomis, ir stiprinti teigiamą sąveiką su ES priemonėmis, atsižvelgiant į naujuosius įgaliojimus, taip pat ragina skatinti labiau naudoti novatoriškas finansines priemones už ES ribų, įskaitant MVĮ skirtas nuosavo kapitalo ir rizikos pasidalijimo priemones, ir numatyti galimybių mikrokreditams finansuoti;

| 35. | palankiai vertina EBI regionines iniciatyvas, ypač įgyvendinamas Baltijos jūros ir Dunojaus regionuose, siekiant didinti bendrą šių regionų tvarumą ir konkurencingumą; mano, kad šios iniciatyvos yra geriausios praktikos, susijusios su galimybe išplėsti paramą, kad ji būtų teikiama kituose ES regionuose, pavyzdžiai; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina EBI regionines iniciatyvas, ypač įgyvendinamas Baltijos jūros ir Dunojaus regionuose, siekiant didinti bendrą šių regionų tvarumą ir konkurencingumą; mano, kad šios iniciatyvos yra geriausios praktikos, susijusios su galimybe išplėsti paramą, kad ji būtų teikiama kituose ES regionuose, pavyzdžiai;

| 36. | palankiai vertina tai, kad EIB dalyvauja įgyvendinant Europos bankų veiksmų koordinavimo Vienos iniciatyvą (angl. EBCI), kuria siekiama užkirsti kelią didelio masto ir nekoordinuojamam tarpvalstybinių bankų grupių pasitraukimui iš Vidurio ir Rytų Europos bei Baltijos regionų, taip pat būsimą bendrą tarptautinių finansų įstaigų veiksmų planą, skirtą Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europos valstybių narių ir šalių kandidačių ekonomikai atgaivinti ir augimui skatinti; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad EIB dalyvauja įgyvendinant Europos bankų veiksmų koordinavimo Vienos iniciatyvą (angl. EBCI), kuria siekiama užkirsti kelią didelio masto ir nekoordinuojamam tarpvalstybinių bankų grupių pasitraukimui iš Vidurio ir Rytų Europos bei Baltijos regionų, taip pat būsimą bendrą tarptautinių finansų įstaigų veiksmų planą, skirtą Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europos valstybių narių ir šalių kandidačių ekonomikai atgaivinti ir augimui skatinti;

| 37. | ragina EIB toliau tobulinti savo veiklą siekiant vykdyti skolinimo operacijas už ES ribų ir stiprinti bendradarbiavimą su kitais pasaulio ir regioninės plėtros bankais bei valstybių narių vystymosi finansavimo agentūromis, kad būtų sumažintos sąnaudos ir užtikrintas efektyvesnis išteklių naudojimas; |
| --- | --- |

37.

ragina EIB toliau tobulinti savo veiklą siekiant vykdyti skolinimo operacijas už ES ribų ir stiprinti bendradarbiavimą su kitais pasaulio ir regioninės plėtros bankais bei valstybių narių vystymosi finansavimo agentūromis, kad būtų sumažintos sąnaudos ir užtikrintas efektyvesnis išteklių naudojimas;

| 38. | atsižvelgdamas į būsimą ES išorės bendradarbiavimo ir vystymosi platformą, kurią, kaip tikimasi, pasiūlys Komisija, mano, kad EIB turėtų atlikti ypatingą vaidmenį kaip vadinamasis ES bankas ir, savaime suprantama, Europos Komisijos ir EIVT partneris, remdamas ES išorės politikos tikslus, numatytus pagal nurodytą platformą, ir pasiūlydamas savo technines ir finansines žinias; |
| --- | --- |

38.

atsižvelgdamas į būsimą ES išorės bendradarbiavimo ir vystymosi platformą, kurią, kaip tikimasi, pasiūlys Komisija, mano, kad EIB turėtų atlikti ypatingą vaidmenį kaip vadinamasis ES bankas ir, savaime suprantama, Europos Komisijos ir EIVT partneris, remdamas ES išorės politikos tikslus, numatytus pagal nurodytą platformą, ir pasiūlydamas savo technines ir finansines žinias;

| 39. | primena, kad įgyvendinant derinimo priemones svarbu kuo labiau sutelkti negausius ES biudžeto išteklius ne tik iš ES biudžeto, bet ir iš kitų šaltinių, taip pat užtikrinti atitiktį ES politikai ir standartams; |
| --- | --- |

39.

primena, kad įgyvendinant derinimo priemones svarbu kuo labiau sutelkti negausius ES biudžeto išteklius ne tik iš ES biudžeto, bet ir iš kitų šaltinių, taip pat užtikrinti atitiktį ES politikai ir standartams;

| 40. | ragina EIB, kai įmanoma, visapusiškai pasinaudoti galimomis teigiamomis sąveikomis glaudžiai bendradarbiaujant su ERPB; |
| --- | --- |

40.

ragina EIB, kai įmanoma, visapusiškai pasinaudoti galimomis teigiamomis sąveikomis glaudžiai bendradarbiaujant su ERPB;

| 41. | atsižvelgdamas į dabartinę ekologiškai ekonomikai skiriamo kapitalo krizę, palankiai vertina EIB veiklą, kuria siekiama remti Europos perėjimą prie pažangesnės, ekologiškesnės ir tvaresnės ekonomikos; |
| --- | --- |

41.

atsižvelgdamas į dabartinę ekologiškai ekonomikai skiriamo kapitalo krizę, palankiai vertina EIB veiklą, kuria siekiama remti Europos perėjimą prie pažangesnės, ekologiškesnės ir tvaresnės ekonomikos;

| 42. | ragina EIB laikytis Orhuso konvencijos ir Reglamentų (EB) Nr. 1367/2006 ir (EB) Nr. 1049/2001 nuostatų ir parengti viešąjį dokumentų registrą, nes tai būtina teisei susipažinti su dokumentais užtikrinti, įskaitant su galutiniais EIB bendrųjų paskolų gavėjais susijusius dokumentus; |
| --- | --- |

42.

ragina EIB laikytis Orhuso konvencijos ir Reglamentų (EB) Nr. 1367/2006 ir (EB) Nr. 1049/2001 nuostatų ir parengti viešąjį dokumentų registrą, nes tai būtina teisei susipažinti su dokumentais užtikrinti, įskaitant su galutiniais EIB bendrųjų paskolų gavėjais susijusius dokumentus;

| 43. | primena, kad EIB pareiga yra, be kita ko, užtikrinti Europos acquis taikymą aplinkos, darbo ir socialinių teisių, skaidrumo, viešųjų pirkimų ir žmogaus teisių srityse; |
| --- | --- |

43.

primena, kad EIB pareiga yra, be kita ko, užtikrinti Europos acquis taikymą aplinkos, darbo ir socialinių teisių, skaidrumo, viešųjų pirkimų ir žmogaus teisių srityse;

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0119.

(2)  OL L 280, 2011 10 27, p. 1.

(3)  COM(2012)0510.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/106

---

P7_TA(2013)0058

Laosas: Sombatho Somphone'o atvejis

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laoso. Sombatho Somphone'o atvejis (2013/2535(RSP))

(2016/C 024/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Laoso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Laoso,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 21 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai pareiškimą dėl Laoso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 21 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai pareiškimą dėl Laoso,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 21 d. ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai pareiškimą dėl Sombatho Somphone'o dingimo Laose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 21 d. ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai pareiškimą dėl Sombatho Somphone'o dingimo Laose,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 16 d. JAV valstybės sekretorės Hillary Clinton pareiškimą dėl Laoso pilietinės visuomenės lyderio Sombatho Somphone'o dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 16 d. JAV valstybės sekretorės Hillary Clinton pareiškimą dėl Laoso pilietinės visuomenės lyderio Sombatho Somphone'o dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Laoso užsienio reikalų ministerijos ir 2013 m. sausio 4 d. Laoso ambasadoriaus Jungtinėse Tautose pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Laoso užsienio reikalų ministerijos ir 2013 m. sausio 4 d. Laoso ambasadoriaus Jungtinėse Tautose pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į daugybės Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų narių laiškus ir 2013 m. sausio 17 d. 65 NVO bendrą atvirą laišką Laoso ministrui pirmininkui dėl Sombatho Somphone'o dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugybės Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų narių laiškus ir 2013 m. sausio 17 d. 65 NVO bendrą atvirą laišką Laoso ministrui pirmininkui dėl Sombatho Somphone'o dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 4 d. Azijos žmogaus teisių ir vystymosi forumo laišką ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 4 d. Azijos žmogaus teisių ir vystymosi forumo laišką ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, kurią pasirašė Laosas, ir į 1992 m. gruodžio 18 d. JT deklaraciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, kurią pasirašė Laosas, ir į 1992 m. gruodžio 18 d. JT deklaraciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Laosas ratifikavo 2009 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Laosas ratifikavo 2009 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos visuotinį periodinį vertinimą, susijusį su Laosu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos visuotinį periodinį vertinimą, susijusį su Laosu,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. ES ir Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. ES ir Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žymus socialinio vystymosi ir jaunimo švietimo veikėjas Sombath Somphone dingo 2012 m. gruodžio 15 d. Laoso sostinėje Vientiane; kadangi iš apsauginės vaizdo stebėjimo sistemos įrašo, kurį gavo jo šeimos nariai, matyti, kad Sombath Somphone paskutinį kartą matytas su vietos policijos pareigūnais Thadeau policijos poste apie 18 val. jo dingimo dieną ir buvo išvežtas mašina civilių drabužiais apsirengusių vyrų; |
| --- | --- |

A.

kadangi žymus socialinio vystymosi ir jaunimo švietimo veikėjas Sombath Somphone dingo 2012 m. gruodžio 15 d. Laoso sostinėje Vientiane; kadangi iš apsauginės vaizdo stebėjimo sistemos įrašo, kurį gavo jo šeimos nariai, matyti, kad Sombath Somphone paskutinį kartą matytas su vietos policijos pareigūnais Thadeau policijos poste apie 18 val. jo dingimo dieną ir buvo išvežtas mašina civilių drabužiais apsirengusių vyrų;

| B. | kadangi 2012 m. gruodžio 19 d. pareiškime Laoso vyriausybė patvirtino saugumo kameros užfiksuotą įvykį; kadangi valdžios institucijos tvirtina, kad jis tapo pagrobimo auka dėl asmeninio ar su verslu susijusio konflikto; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2012 m. gruodžio 19 d. pareiškime Laoso vyriausybė patvirtino saugumo kameros užfiksuotą įvykį; kadangi valdžios institucijos tvirtina, kad jis tapo pagrobimo auka dėl asmeninio ar su verslu susijusio konflikto;

| C. | kadangi JT ir 65 tarptautinės žmogaus teisių organizacijos išreiškė nuogąstavimą, kad Sombath Somphone galėjo tapti prievartinio dingimo auka ir kad tai gali būti susiję su jo veikla, taip pat išreiškė susirūpinimą dėl jo saugumo ir dėl to, jog trūksta pažangos ir informacijos, susijusios su Laoso valdžios institucijų vykdomu dingimo aplinkybių tyrimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi JT ir 65 tarptautinės žmogaus teisių organizacijos išreiškė nuogąstavimą, kad Sombath Somphone galėjo tapti prievartinio dingimo auka ir kad tai gali būti susiję su jo veikla, taip pat išreiškė susirūpinimą dėl jo saugumo ir dėl to, jog trūksta pažangos ir informacijos, susijusios su Laoso valdžios institucijų vykdomu dingimo aplinkybių tyrimu;

| D. | kadangi Sombatho Somphone'o šeimos nariai, nepaisant kreipimųsi į vietos valdžios institucijas ir paieškų aplinkinėse vietovėse, iki šiol nerado jo buvimo vietos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sombatho Somphone'o šeimos nariai, nepaisant kreipimųsi į vietos valdžios institucijas ir paieškų aplinkinėse vietovėse, iki šiol nerado jo buvimo vietos;

| E. | kadangi Sombath Somphone yra plačiai vertinamas ir žinomas dėl savo aktyvios veiklos tvaraus ir teisingo vystymosi srityje, būtent jis įsteigė Dalyvaujamojo vystymosi mokymo centrą (PADETC); kadangi 2005 m. jis buvo apdovanotas bendruomenių lyderiams teikiama Ramono Magsaisajaus premija; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sombath Somphone yra plačiai vertinamas ir žinomas dėl savo aktyvios veiklos tvaraus ir teisingo vystymosi srityje, būtent jis įsteigė Dalyvaujamojo vystymosi mokymo centrą (PADETC); kadangi 2005 m. jis buvo apdovanotas bendruomenių lyderiams teikiama Ramono Magsaisajaus premija;

| F. | kadangi 2012 m. spalio mėn. Sombath Somphone, Laoso nacionalinio organizacinio komiteto narys, buvo vienas iš prieš 9-ąjį Azijos ir Europos susitikimą Vientane vykusio 9-ojo Azijos ir Europos piliečių forumo organizatorių ir vienas svarbiausių pranešėjų; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2012 m. spalio mėn. Sombath Somphone, Laoso nacionalinio organizacinio komiteto narys, buvo vienas iš prieš 9-ąjį Azijos ir Europos susitikimą Vientane vykusio 9-ojo Azijos ir Europos piliečių forumo organizatorių ir vienas svarbiausių pranešėjų;

| G. | kadangi ASEAN parlamentų narių grupė 2013 m. sausio 14–18 d. lankėsi Laose išsiaiškinti apie Sombathą Somphone'ą; |
| --- | --- |

G.

kadangi ASEAN parlamentų narių grupė 2013 m. sausio 14–18 d. lankėsi Laose išsiaiškinti apie Sombathą Somphone'ą;

| H. | kadangi Laose pažeidžiamos pagrindinės teisės, ypač spaudos ir žiniasklaidos laisvė, religijos laisvė, susirinkimų laisvė, akademinė laisvė ir mažumų teisės; |
| --- | --- |

H.

kadangi Laose pažeidžiamos pagrindinės teisės, ypač spaudos ir žiniasklaidos laisvė, religijos laisvė, susirinkimų laisvė, akademinė laisvė ir mažumų teisės;

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl Sombatho Somphone'o dingimo, saugumo ir savijautos; |
| --- | --- |

1.

reiškia susirūpinimą dėl Sombatho Somphone'o dingimo, saugumo ir savijautos;

| 2. | susirūpinęs dėl Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybių tyrimų delsimo ir neskaidrumo; ragina Laoso valdžios institucijas atlikti greitą, skaidrų ir nuodugnų tyrimą laikantis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir užtikrinti, kad Sombath Somphone būtų skubiai ir saugiai grąžintas jo šeimai; |
| --- | --- |

2.

susirūpinęs dėl Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybių tyrimų delsimo ir neskaidrumo; ragina Laoso valdžios institucijas atlikti greitą, skaidrų ir nuodugnų tyrimą laikantis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir užtikrinti, kad Sombath Somphone būtų skubiai ir saugiai grąžintas jo šeimai;

| 3. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę atidžiai stebėti Laoso vyriausybės atliekamą Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybių tyrimą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę atidžiai stebėti Laoso vyriausybės atliekamą Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybių tyrimą;

| 4. | prašo Laoso valdžios institucijas viešai dar kartą patvirtinti, jog darbas siekiant tvaraus vystymosi ir socialinio teisingumo yra teisėtas, kad būtų pasipriešinta baimės dvasiai, kurią kursto tokių žmonių kaip Sombath Somphone dingimai; |
| --- | --- |

4.

prašo Laoso valdžios institucijas viešai dar kartą patvirtinti, jog darbas siekiant tvaraus vystymosi ir socialinio teisingumo yra teisėtas, kad būtų pasipriešinta baimės dvasiai, kurią kursto tokių žmonių kaip Sombath Somphone dingimai;

| 5. | teigiamai vertina tai, kad 2013 m. sausio mėn. Laose lankėsi ASEAN parlamentų narių grupė ieškodama informacijos apie Sombathą Somphone'ą, ir ragina ASEAN žmogaus teisių komisiją įsteigti tyrimo komitetą, kuris tirs prievartinio Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybes; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina tai, kad 2013 m. sausio mėn. Laose lankėsi ASEAN parlamentų narių grupė ieškodama informacijos apie Sombathą Somphone'ą, ir ragina ASEAN žmogaus teisių komisiją įsteigti tyrimo komitetą, kuris tirs prievartinio Sombatho Somphone'o dingimo aplinkybes;

| 6. | ragina ES Laoso klausimą įtraukti į savo prioritetinių klausimų 22-ajai Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijai sąrašą; |
| --- | --- |

6.

ragina ES Laoso klausimą įtraukti į savo prioritetinių klausimų 22-ajai Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijai sąrašą;

| 7. | pabrėžia, kad Laoso valdžios institucijos turėtų imtis veiksmų, būtinų, kad būtų praktiškai nutraukti neteisėti suėmimai ir slaptas kalinimas; ragina jas užtikrinti, kad prievartinis dingimas būtų laikomas baudžiamuoju nusikaltimu, ir ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo; pabrėžia, kad prievartiniai dingimai yra akivaizdus pagrindinių žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Laoso valdžios institucijos turėtų imtis veiksmų, būtinų, kad būtų praktiškai nutraukti neteisėti suėmimai ir slaptas kalinimas; ragina jas užtikrinti, kad prievartinis dingimas būtų laikomas baudžiamuoju nusikaltimu, ir ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo; pabrėžia, kad prievartiniai dingimai yra akivaizdus pagrindinių žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimas;

| 8. | ragina Laoso vyriausybę gerbti teisę į žodžio ir asociacijų laisvę ir mažumų teises ir ginti teisę į religijos ir tikėjimo laisvę pašalinant visus apribojimus naudotis šiomis teisėmis, kaip rekomenduojama 2010 m. rugsėjo 21 d. JT visuotiniame periodiniame vertinime; |
| --- | --- |

8.

ragina Laoso vyriausybę gerbti teisę į žodžio ir asociacijų laisvę ir mažumų teises ir ginti teisę į religijos ir tikėjimo laisvę pašalinant visus apribojimus naudotis šiomis teisėmis, kaip rekomenduojama 2010 m. rugsėjo 21 d. JT visuotiniame periodiniame vertinime;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos Pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN sekretoriatui, Rytų ir Pietų Afrikos bendrajai rinkai (COMESA), Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Laoso vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos Pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN sekretoriatui, Rytų ir Pietų Afrikos bendrajai rinkai (COMESA), Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Laoso vyriausybei ir parlamentui.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/108

---

P7_TA(2013)0059

Zimbabvės žmogaus teisių aktyvistų kalinimas

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės žmogaus teisių aktyvistų kalinimo (2013/2536(RSP))

(2016/C 024/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės, iš kurių pati naujausia priimta 2013 m. sausio 17 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės, iš kurių pati naujausia priimta 2013 m. sausio 17 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių grupės ir Europos bendrijos partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių grupės ir Europos bendrijos partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir į Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2012/124/CFSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir į Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2012/124/CFSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton padarytą ES pareiškimą dėl Zimbabvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton padarytą ES pareiškimą dėl Zimbabvės,

| — | atsižvelgdamas į ES delegacijos į Zimbabvės Respubliką 2012 m. rugpjūčio 17 d. ir lapkričio 12 d. pareiškimus dėl naujausių priekabiavimo prie žmogaus teisių gynėjų incidentų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES delegacijos į Zimbabvės Respubliką 2012 m. rugpjūčio 17 d. ir lapkričio 12 d. pareiškimus dėl naujausių priekabiavimo prie žmogaus teisių gynėjų incidentų,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. ir 2012 m. gegužės 29 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro (angl. HCHR)pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. ir 2012 m. gegužės 29 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro (angl. HCHR)pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 18 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (angl. OHCHR) atstovo spaudai pranešimą apie naujausius išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus, įvykdytus prieš rinkimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 18 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (angl. OHCHR) atstovo spaudai pranešimą apie naujausius išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus, įvykdytus prieš rinkimus,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. paskelbtą Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, kurioje nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. paskelbtą Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, kurioje nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. sausio mėn. Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. sausio mėn. Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio mėn. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio mėn. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi gerokai padaugėjo bauginimo, savavališkų areštų, teisminio priekabiavimo ir žmogaus teisių aktyvistų bei Roberto Mugabės partijos Zimbabvės Afrikos nacionalinės sąjungos-Patriotinio fronto (angl .Zimbabve African National Union, Zanu-PF) politinių priešininkų dingimo atvejų laikotarpiu, kuris dabar laikomas pasirengimu rinkimams, ir nusitaikyta į daug Judėjimo už demokratinę pertvarką (angl. Movement for Democratic Change, MDC) narių, kai kuriuos MDC narius parlamente ir pagrindinius MDC vadovybės narius, kaip antai energetikos ministrą Eltoną Mangomą, vieną iš vidaus reikalų ministrių Theresą Makone ir pašalintą Zimbabvės parlamento pirmininką Lovemore Moyo; |
| --- | --- |

A.

kadangi gerokai padaugėjo bauginimo, savavališkų areštų, teisminio priekabiavimo ir žmogaus teisių aktyvistų bei Roberto Mugabės partijos Zimbabvės Afrikos nacionalinės sąjungos-Patriotinio fronto (angl .Zimbabve African National Union, Zanu-PF) politinių priešininkų dingimo atvejų laikotarpiu, kuris dabar laikomas pasirengimu rinkimams, ir nusitaikyta į daug Judėjimo už demokratinę pertvarką (angl. Movement for Democratic Change, MDC) narių, kai kuriuos MDC narius parlamente ir pagrindinius MDC vadovybės narius, kaip antai energetikos ministrą Eltoną Mangomą, vieną iš vidaus reikalų ministrių Theresą Makone ir pašalintą Zimbabvės parlamento pirmininką Lovemore Moyo;

| B. | kadangi 2013 m. sausio 14 d. buvo areštuotas nacionalinis vykdomasis Zimbabvės žmogaus teisių asociacijos (angl. ZimRights) direktorius ir Zimbabvės krizės koalicijos pirmininkas Okay Machisa, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2013 m. sausio 14 d. buvo areštuotas nacionalinis vykdomasis Zimbabvės žmogaus teisių asociacijos (angl. ZimRights) direktorius ir Zimbabvės krizės koalicijos pirmininkas Okay Machisa,

| C. | kadangi Okay Machisai buvo pateikti kaltinimai dėl melagingų pranešimų skelbimo, klastojimo ir sukčiavimo, taigi dėl Baudžiamosios teisės (kodifikavimo ir reformos) įstatymo 31, 136 ir 137 skyrių pažeidimo ir tariamo bandymo suklaidinti Bendrojo registro biurą klastojant ir gaminant suklastotas rinkėjų registracijos pažymėjimų kopijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Okay Machisai buvo pateikti kaltinimai dėl melagingų pranešimų skelbimo, klastojimo ir sukčiavimo, taigi dėl Baudžiamosios teisės (kodifikavimo ir reformos) įstatymo 31, 136 ir 137 skyrių pažeidimo ir tariamo bandymo suklaidinti Bendrojo registro biurą klastojant ir gaminant suklastotas rinkėjų registracijos pažymėjimų kopijas;

| D. | kadangi Okay Machisa buvo suimtas ir laikomas Hararės ir Rodesvilio policijos nuovadose; kadangi aukštasis teismas paleido jį už užstatą itin nepalankiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Okay Machisa buvo suimtas ir laikomas Hararės ir Rodesvilio policijos nuovadose; kadangi aukštasis teismas paleido jį už užstatą itin nepalankiomis sąlygomis;

| E. | kadangi kiti ZimRights nariai – už švietimo programas atsakingas pareigūnas Leo Chamahwinya ir Haifyldso (Highfields) vietos skyriaus pirmininkė Dorcas Shereni taip pat buvo savavališkai sulaikyti ir patyrė teisminį priekabiavimą, ir buvo pakartotinai paleisti už užstatą iki 2013 m. vasario 4 d. pagal 2013 m. sausio 21 d. magistratų teismo sprendimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi kiti ZimRights nariai – už švietimo programas atsakingas pareigūnas Leo Chamahwinya ir Haifyldso (Highfields) vietos skyriaus pirmininkė Dorcas Shereni taip pat buvo savavališkai sulaikyti ir patyrė teisminį priekabiavimą, ir buvo pakartotinai paleisti už užstatą iki 2013 m. vasario 4 d. pagal 2013 m. sausio 21 d. magistratų teismo sprendimą;

| F. | kadangi po Machisos, Chamahwinyos ir Shereni sulaikymo 2012 m. gruodžio 13 d. sekė policijos reidas į ZimRights biuro patalpas; |
| --- | --- |

F.

kadangi po Machisos, Chamahwinyos ir Shereni sulaikymo 2012 m. gruodžio 13 d. sekė policijos reidas į ZimRights biuro patalpas;

| G. | kadangi šie areštai įvyko praėjus tik kelioms savaitėms po to, kai ZimRights pasmerkė didėjančio policijos žiaurumo Zimbabvėje tendenciją ir paragino kompetentingas institucijas nedelsiant imtis veiksmų, kad būtų nutraukti šie žmogaus teisių pažeidimai; |
| --- | --- |

G.

kadangi šie areštai įvyko praėjus tik kelioms savaitėms po to, kai ZimRights pasmerkė didėjančio policijos žiaurumo Zimbabvėje tendenciją ir paragino kompetentingas institucijas nedelsiant imtis veiksmų, kad būtų nutraukti šie žmogaus teisių pažeidimai;

| H. | kadangi 2012 m. lapkričio 5 d. policijos reidas Zimbabvės konsultavimo paslaugų skyriuje (angl. Counselling Services Unit, CSU) – tai registruota medicinos klinika, teikianti medicinines ir konsultavimo paslaugas organizuoto smurto ir kankinimų aukoms –, ir trijų personalo narių sulaikymas nepateikus jiems oficialių kaltinimų duoda pagrindą nerimauti; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2012 m. lapkričio 5 d. policijos reidas Zimbabvės konsultavimo paslaugų skyriuje (angl. Counselling Services Unit, CSU) – tai registruota medicinos klinika, teikianti medicinines ir konsultavimo paslaugas organizuoto smurto ir kankinimų aukoms –, ir trijų personalo narių sulaikymas nepateikus jiems oficialių kaltinimų duoda pagrindą nerimauti;

| I. | kadangi susirinkimų, asociacijų ir žodžio laisvė yra pagrindinės bet kokios demokratijos sudėtinės dalys, ypač tokiomis aplinkybėmis, kai baigiamas konstitucijos rengimo procesas ir ruošiamasi demokratiniams rinkimams; |
| --- | --- |

I.

kadangi susirinkimų, asociacijų ir žodžio laisvė yra pagrindinės bet kokios demokratijos sudėtinės dalys, ypač tokiomis aplinkybėmis, kai baigiamas konstitucijos rengimo procesas ir ruošiamasi demokratiniams rinkimams;

| J. | kadangi tarp Zimbabvės nevyriausybinių organizacijų, į kurias policija surengė reidus 2012 m., buvo Zimbabvės žmogaus teisių asociacija (Zimrights), Konsultavimo paslaugų skyrius (CSU), Zimbabvės žmogaus teisių nevyriausybinių organizacijų forumas, Rinkimų išteklių centras (ERC) ir Zimbabvės gėjų ir lesbiečių asociacija (GALZ); |
| --- | --- |

J.

kadangi tarp Zimbabvės nevyriausybinių organizacijų, į kurias policija surengė reidus 2012 m., buvo Zimbabvės žmogaus teisių asociacija (Zimrights), Konsultavimo paslaugų skyrius (CSU), Zimbabvės žmogaus teisių nevyriausybinių organizacijų forumas, Rinkimų išteklių centras (ERC) ir Zimbabvės gėjų ir lesbiečių asociacija (GALZ);

| K. | kadangi koalicinė vyriausybė buvo suformuota 2009 m. Zanu-PF ir MDC rugsėjo mėn. susitarus dėl valdžios pasidalijimo siekiant išeiti iš politinės aklavietės ir nutraukti žmogaus teisių pažeidimus, atsiradusius po 2008 m. įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimų; |
| --- | --- |

K.

kadangi koalicinė vyriausybė buvo suformuota 2009 m. Zanu-PF ir MDC rugsėjo mėn. susitarus dėl valdžios pasidalijimo siekiant išeiti iš politinės aklavietės ir nutraukti žmogaus teisių pažeidimus, atsiradusius po 2008 m. įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimų;

| L. | kadangi Nacionalinės vienybės vyriausybė (angl. GNU) savo Visuotiniame politiniame susitarime įsipareigojo sukurti naują konstituciją, gerbti žmogaus teises ir laisvę vykdyti politinę veiklą ir atgaivinti ekonomiką; kadangi ji, nors ir prašė nebetaikyti ES ribojamųjų priemonių, neįvykdė savo įsipareigojimų pagal VPS, jai sunkiai sekėsi užtikrinti stabilumą šalyje ir ji nepadėjo pagrindo pereigai prie demokratijos, t. y. nesurengė patikimų rinkimų, dėl to, kad Zanu-PF sąmoningai tam trukdė; |
| --- | --- |

L.

kadangi Nacionalinės vienybės vyriausybė (angl. GNU) savo Visuotiniame politiniame susitarime įsipareigojo sukurti naują konstituciją, gerbti žmogaus teises ir laisvę vykdyti politinę veiklą ir atgaivinti ekonomiką; kadangi ji, nors ir prašė nebetaikyti ES ribojamųjų priemonių, neįvykdė savo įsipareigojimų pagal VPS, jai sunkiai sekėsi užtikrinti stabilumą šalyje ir ji nepadėjo pagrindo pereigai prie demokratijos, t. y. nesurengė patikimų rinkimų, dėl to, kad Zanu-PF sąmoningai tam trukdė;

| M. | kadangi veiksminga Žmogaus teisių komisija būtų svarbus žingsnis įgyvendinant Visuotinį politinį susitarimą ir sutartas taikių ir patikimų rinkimų gaires; |
| --- | --- |

M.

kadangi veiksminga Žmogaus teisių komisija būtų svarbus žingsnis įgyvendinant Visuotinį politinį susitarimą ir sutartas taikių ir patikimų rinkimų gaires;

| N. | kadangi pagal Kotonu susitarimo 11b, 96 ir 97 straipsnius reikia laikytis nuostatų dėl gero valdymo, skaidrumo einant politines pareigas ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Kotonu susitarimo 11b, 96 ir 97 straipsnius reikia laikytis nuostatų dėl gero valdymo, skaidrumo einant politines pareigas ir žmogaus teisių;

| O. | kadangi šalies ekonomikos atsigavimas dar trapus ir tam tikra valstybės politika kelia grėsmę Sąjungos ir Zimbabvės ekonominiams santykiams; |
| --- | --- |

O.

kadangi šalies ekonomikos atsigavimas dar trapus ir tam tikra valstybės politika kelia grėsmę Sąjungos ir Zimbabvės ekonominiams santykiams;

| 1. | smerkia tebesitęsiantį žmogaus teisių pažeidinėjimą, įskaitant politinį žmogaus teisių aktyvistų bauginimą, priekabiavimą prie jų ir savavališką areštą; |
| --- | --- |

1.

smerkia tebesitęsiantį žmogaus teisių pažeidinėjimą, įskaitant politinį žmogaus teisių aktyvistų bauginimą, priekabiavimą prie jų ir savavališką areštą;

| 2. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas paleisti visus už žmogaus teisių veiklos vykdymą sulaikytus žmogaus teisių gynėjus, nutraukti teisminį priekabiavimą ir visapusiškai išnagrinėti pažeidimus, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjai; |
| --- | --- |

2.

ragina Zimbabvės valdžios institucijas paleisti visus už žmogaus teisių veiklos vykdymą sulaikytus žmogaus teisių gynėjus, nutraukti teisminį priekabiavimą ir visapusiškai išnagrinėti pažeidimus, su kuriais susiduria žmogaus teisių gynėjai;

| 3. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas nedelsiant ir be jokių išlygų paleisti Dorcas Shereni ir Leo Chamahwinyą; |
| --- | --- |

3.

ragina Zimbabvės valdžios institucijas nedelsiant ir be jokių išlygų paleisti Dorcas Shereni ir Leo Chamahwinyą;

| 4. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas visomis aplinkybėmis užtikrinti fizinę ir psichologinę Okay Machisa, Leo Chamahwinyos, Dorcas Shereni ir Faith Mamutse neliečiamybę; |
| --- | --- |

4.

ragina Zimbabvės valdžios institucijas visomis aplinkybėmis užtikrinti fizinę ir psichologinę Okay Machisa, Leo Chamahwinyos, Dorcas Shereni ir Faith Mamutse neliečiamybę;

| 5. | ragina Zimbabvę laikytis 1998 m. JT Generalinės Asamblėjos priimtos Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaracijos ir ypač jos 1 straipsnio, kuriame teigiama, kad kiekvienas asmuo, pavieniui ar drauge su kitais, turi teisę nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis propaguoti žmogaus teises ir pagrindines laisves, siekti jas apsaugoti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

5.

ragina Zimbabvę laikytis 1998 m. JT Generalinės Asamblėjos priimtos Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaracijos ir ypač jos 1 straipsnio, kuriame teigiama, kad kiekvienas asmuo, pavieniui ar drauge su kitais, turi teisę nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis propaguoti žmogaus teises ir pagrindines laisves, siekti jas apsaugoti ir įgyvendinti;

| 6. | primena, kad pagal Visuotinį politinį susitarimą Zimbabvė įsipareigojo užtikrinti, kad ir jos teisės aktai, ir jos procedūros bei praktika atitiktų tarptautinius žmogaus teisių principus ir įstatymus; |
| --- | --- |

6.

primena, kad pagal Visuotinį politinį susitarimą Zimbabvė įsipareigojo užtikrinti, kad ir jos teisės aktai, ir jos procedūros bei praktika atitiktų tarptautinius žmogaus teisių principus ir įstatymus;

| 7. | ragina Nacionalinės vienybės vyriausybę (angl. GNU) iki visuotinių rinkimų pradžios pakeisti represinius įstatymus, pvz., Prieigos prie informacijos ir privatumo apsaugos įstatymą, Viešosios tvarkos ir saugumo įstatymą ir Baudžiamosios teisės (kodifikavimo ir reformos) įstatymą, nes šių įstatymų nuostatos buvo panaudotos pagrindinėms teisėms apriboti; |
| --- | --- |

7.

ragina Nacionalinės vienybės vyriausybę (angl. GNU) iki visuotinių rinkimų pradžios pakeisti represinius įstatymus, pvz., Prieigos prie informacijos ir privatumo apsaugos įstatymą, Viešosios tvarkos ir saugumo įstatymą ir Baudžiamosios teisės (kodifikavimo ir reformos) įstatymą, nes šių įstatymų nuostatos buvo panaudotos pagrindinėms teisėms apriboti;

| 8. | yra susirūpinęs, kad iki šiol nėra jokių Zimbabvės teisingumo sistemos, kuri, daugelio nuomone, laikoma ypač prijaučiančia Zimbabvės Afrikos nacionalinei sąjungai-Patriotiniam frontui (angl. Zanu-PF), pokyčių; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs, kad iki šiol nėra jokių Zimbabvės teisingumo sistemos, kuri, daugelio nuomone, laikoma ypač prijaučiančia Zimbabvės Afrikos nacionalinei sąjungai-Patriotiniam frontui (angl. Zanu-PF), pokyčių;

| 9. | pritaria tam, kad, kaip reikalaujama neseniai vyriausybės biuletenyje paskelbtame rinkimų įstatymo pakeitime, ir turint mintyje rinkimus, Žmogaus teisių komisija, kuri turėtų nepriklausomai ir skaidriai spręsti neatidėliotinus žmogaus teisių klausimus ir, tikimasi, tirti skundus dėl žmogaus teisių, aktyviai dalyvautų konsultuojant žmogaus teisėms palankių teisės aktų klausimu ir skatintų bei saugotų žmogaus teises apskritai; |
| --- | --- |

9.

pritaria tam, kad, kaip reikalaujama neseniai vyriausybės biuletenyje paskelbtame rinkimų įstatymo pakeitime, ir turint mintyje rinkimus, Žmogaus teisių komisija, kuri turėtų nepriklausomai ir skaidriai spręsti neatidėliotinus žmogaus teisių klausimus ir, tikimasi, tirti skundus dėl žmogaus teisių, aktyviai dalyvautų konsultuojant žmogaus teisėms palankių teisės aktų klausimu ir skatintų bei saugotų žmogaus teises apskritai;

| 10. | vertina tai, kad įsteigta Zimbabvės žmogaus teisių komisija, tačiau yra susirūpinęs, kad jai nebuvo suteikta jokių didelių pajėgumų, kad jais pasinaudodama ji galėtų veikti nepriklausomai ir pasiekti savo tikslų, susijusių su neatidėliotinu šaliai kylančių žmogaus teisių problemų sprendimu; |
| --- | --- |

10.

vertina tai, kad įsteigta Zimbabvės žmogaus teisių komisija, tačiau yra susirūpinęs, kad jai nebuvo suteikta jokių didelių pajėgumų, kad jais pasinaudodama ji galėtų veikti nepriklausomai ir pasiekti savo tikslų, susijusių su neatidėliotinu šaliai kylančių žmogaus teisių problemų sprendimu;

| 11. | ragina Zimbabvės vyriausybę imtis reikalingų priemonių, įskaitant teisinės valstybės, demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms atkūrimą, ir visų pirma surengti taikų ir patikimą konstitucinį referendumą ir pasiruošti rinkimams, kurie atitiktų pripažintus tarptautinius standartus, kad būtų galima netaikyti tikslinių priemonių; |
| --- | --- |

11.

ragina Zimbabvės vyriausybę imtis reikalingų priemonių, įskaitant teisinės valstybės, demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms atkūrimą, ir visų pirma surengti taikų ir patikimą konstitucinį referendumą ir pasiruošti rinkimams, kurie atitiktų pripažintus tarptautinius standartus, kad būtų galima netaikyti tikslinių priemonių;

| 12. | primygtinai ragina Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB) aktyviau dalyvauti šiomis aplinkybėmis; mano, kad ši regioninė organizacija turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant Visuotinio politinio susitarimo vykdymą, be kita ko, primygtinai pareikalauti, kad susitarimas ir ypač jo 13 straipsnis būtų įgyvendinami siekiant užtikrinti, kad policijos ir kitų saugumo pajėgų veiksmai būtų nešališki; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB) aktyviau dalyvauti šiomis aplinkybėmis; mano, kad ši regioninė organizacija turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant Visuotinio politinio susitarimo vykdymą, be kita ko, primygtinai pareikalauti, kad susitarimas ir ypač jo 13 straipsnis būtų įgyvendinami siekiant užtikrinti, kad policijos ir kitų saugumo pajėgų veiksmai būtų nešališki;

| 13. | ragina PAVB prieš organizuojant būsimus rinkimus Zimbabvėje įvertinti žmogaus teisių padėtį ir PAVB demokratiniams rinkimams taikomus principus ir gaires; |
| --- | --- |

13.

ragina PAVB prieš organizuojant būsimus rinkimus Zimbabvėje įvertinti žmogaus teisių padėtį ir PAVB demokratiniams rinkimams taikomus principus ir gaires;

| 14. | ragina ankstyvu etapu siųsti užtektinai tarptautinių stebėtojų, ypač PAVB ir Panafrikos Parlamento, ir kad jie liktų vietoje prieš rinkimus ir po jų siekiant atgrasyti nuo smurto ir bauginimo ir šiomis aplinkybėmis bendradarbiauti su Žmogaus teisių komisija; |
| --- | --- |

14.

ragina ankstyvu etapu siųsti užtektinai tarptautinių stebėtojų, ypač PAVB ir Panafrikos Parlamento, ir kad jie liktų vietoje prieš rinkimus ir po jų siekiant atgrasyti nuo smurto ir bauginimo ir šiomis aplinkybėmis bendradarbiauti su Žmogaus teisių komisija;

| 15. | pritaria šiuo metu taikomoms tikslinėms ES priemonėms, kurios yra atsakas į politinę ir žmogaus teisių padėtį Zimbabvėje, ir metiniams sprendimams, kurie leistų ES nuolat stebėti Zimbabvės vyriausybės aukšto rango veikėjus; primygtinai ragina Nacionalinę vienybės vyriausybę imtis reikalingų veiksmų, kad šios priemonės galėtų būti laiku nutrauktos; |
| --- | --- |

15.

pritaria šiuo metu taikomoms tikslinėms ES priemonėms, kurios yra atsakas į politinę ir žmogaus teisių padėtį Zimbabvėje, ir metiniams sprendimams, kurie leistų ES nuolat stebėti Zimbabvės vyriausybės aukšto rango veikėjus; primygtinai ragina Nacionalinę vienybės vyriausybę imtis reikalingų veiksmų, kad šios priemonės galėtų būti laiku nutrauktos;

| 16. | ragina ES delegaciją Hararėje ir toliau siūlyti pagalbą Zimbabvės nacionalinei vienybės vyriausybei siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį turint mintyje taikius ir patikimus rinkimus, atitinkančius standartus, kurių ES tikisi iš visų savo prekybos partnerių; |
| --- | --- |

16.

ragina ES delegaciją Hararėje ir toliau siūlyti pagalbą Zimbabvės nacionalinei vienybės vyriausybei siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį turint mintyje taikius ir patikimus rinkimus, atitinkančius standartus, kurių ES tikisi iš visų savo prekybos partnerių;

| 17. | apgailestauja, kad laikinajame ekonominės partnerystės susitarime (EPS), sudarytame su keturiomis Rytų ir Pietų Afrikos (angl. ESA) valstybėmis, įskaitant Zimbabvę, nėra tvirtos nuostatos dėl žmogaus teisių; dar kartą ragina, kad visuose ES sudarytuose prekybos susitarimuose būtų privaloma nuostata dėl žmogaus teisių ir kad dėl jos nebūtų deramasi; primygtinai ragina Europos Komisiją, kad tęsiant derybas dėl galutinio EPS su Rytų ir Pietų Afrikos valstybėmis tam būtų teikiamas prioritetas; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad laikinajame ekonominės partnerystės susitarime (EPS), sudarytame su keturiomis Rytų ir Pietų Afrikos (angl. ESA) valstybėmis, įskaitant Zimbabvę, nėra tvirtos nuostatos dėl žmogaus teisių; dar kartą ragina, kad visuose ES sudarytuose prekybos susitarimuose būtų privaloma nuostata dėl žmogaus teisių ir kad dėl jos nebūtų deramasi; primygtinai ragina Europos Komisiją, kad tęsiant derybas dėl galutinio EPS su Rytų ir Pietų Afrikos valstybėmis tam būtų teikiamas prioritetas;

| 18. | pabrėžia, kad šiomis aplinkybėms ir toliau turi išlikti sustabdytas ES vystomasis bendradarbiavimas (Kotonu susitarimo 96 straipsnis), tačiau ES ir toliau įsipareigoja remti vietos gyventojus; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad šiomis aplinkybėms ir toliau turi išlikti sustabdytas ES vystomasis bendradarbiavimas (Kotonu susitarimo 96 straipsnis), tačiau ES ir toliau įsipareigoja remti vietos gyventojus;

| 19. | ragina Pasaulio banką ir Zimbabvę gerbti tarptautinio teismo sprendimus; |
| --- | --- |

19.

ragina Pasaulio banką ir Zimbabvę gerbti tarptautinio teismo sprendimus;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, EIVT, Zimbabvės vyriausybei ir parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos vyriausybėms, Pasaulio bankui, Tautų sandraugos generaliniam sekretoriui ir Panafrikos Parlamentui. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, EIVT, Zimbabvės vyriausybei ir parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos vyriausybėms, Pasaulio bankui, Tautų sandraugos generaliniam sekretoriui ir Panafrikos Parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0024.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/111

---

P7_TA(2013)0060

Pastarieji išpuoliai Pakistane prieš pagalbą teikiančius medicinos darbuotojus

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarųjų išpuolių Pakistane prieš pagalbą teikiančius medicinos darbuotojus (2013/2537(RSP))

(2016/C 024/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Pakistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Pakistano,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) ir Jungtinių Tautų vaikų fondo (Unicef) atstovų 2012 m. gruodžio 18 d. paskelbtą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) ir Jungtinių Tautų vaikų fondo (Unicef) atstovų 2012 m. gruodžio 18 d. paskelbtą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ypatingas dėmesys vaikų klausimui ES vykdant išorės veiksmus“ (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ypatingas dėmesys vaikų klausimui ES vykdant išorės veiksmus“ (COM(2008)0055),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo mėn. parengtą penkiametį ES ir Pakistano veiklos planą, kuriame nustatyti tokie prioritetai kaip geras valdymas, bendradarbiavimas moterų įgalinimo srityje ir dialogas žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo mėn. parengtą penkiametį ES ir Pakistano veiklos planą, kuriame nustatyti tokie prioritetai kaip geras valdymas, bendradarbiavimas moterų įgalinimo srityje ir dialogas žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl Pakistano, kuriose pakartojami ES lūkesčiai, susiję su žmogaus teisių skatinimu ir jų laikymusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl Pakistano, kuriose pakartojami ES lūkesčiai, susiję su žmogaus teisių skatinimu ir jų laikymusi,

| — | atsižvelgdamas į Pakistano 1994 m. pradėtą nacionalinę poliomielito išnaikinimo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pakistano 1994 m. pradėtą nacionalinę poliomielito išnaikinimo programą,

| — | atsižvelgdamas į PSO pasaulinę poliomielito išnaikinimo iniciatyvą ir jos naują Poliomielito išnaikinimo ir paskutinio išnaikinimo etapo strateginį planą (2013–2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO pasaulinę poliomielito išnaikinimo iniciatyvą ir jos naują Poliomielito išnaikinimo ir paskutinio išnaikinimo etapo strateginį planą (2013–2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, remiantis PSO duomenimis, Pakistanas yra viena iš trijų paskutinių šalių, kuriose vis dar sergama poliomielitu, ir 2011 m. nustatyti 198 infekcijos atvejai; kadangi PSO nurodo, kad nesustabdžius poliomielito kiltų rimtas pavojaus sveikatai visame regione ir už jo ribų, nes poliomielitas yra labai užkrečiama infekcinė liga; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis PSO duomenimis, Pakistanas yra viena iš trijų paskutinių šalių, kuriose vis dar sergama poliomielitu, ir 2011 m. nustatyti 198 infekcijos atvejai; kadangi PSO nurodo, kad nesustabdžius poliomielito kiltų rimtas pavojaus sveikatai visame regione ir už jo ribų, nes poliomielitas yra labai užkrečiama infekcinė liga;

| B. | kadangi 2013 m. sausio 1 d. buvo nušauti šeši nevyriausybinės organizacijos medicininės pagalbos darbuotojai ir gydytojas, einantys namo iš bendruomenės centro, esančio šiaurės vakarų Svabi regione maždaug 75 km į šiaurės vakarus nuo sostinės Islamabado; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2013 m. sausio 1 d. buvo nušauti šeši nevyriausybinės organizacijos medicininės pagalbos darbuotojai ir gydytojas, einantys namo iš bendruomenės centro, esančio šiaurės vakarų Svabi regione maždaug 75 km į šiaurės vakarus nuo sostinės Islamabado;

| C. | kadangi 2012 m. gruodžio 17–19 d. Karačyje ir Pešavare buvo nušauti devyni sveikatos apsaugos darbuotojai, iš kurių šešios buvo moterys, dalyvavę Pakistano kovos su poliomielitu kampanijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2012 m. gruodžio 17–19 d. Karačyje ir Pešavare buvo nušauti devyni sveikatos apsaugos darbuotojai, iš kurių šešios buvo moterys, dalyvavę Pakistano kovos su poliomielitu kampanijoje;

| D. | kadangi 2013 m. sausio 29 d. netoli Svabi buvo nušautas policininkas, teikęs apsaugą JT saugomai skiepijimo nuo poliomielito grupei, ir 2013 m. sausio 31 d. Pakistano šiaurės vakarų regione buvo nužudyti du skiepijimo nuo poliomielito kampanijos darbuotojai sprogus fugasui, tačiau nėra aišku, ar tai buvo tikslingas išpuolis; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2013 m. sausio 29 d. netoli Svabi buvo nušautas policininkas, teikęs apsaugą JT saugomai skiepijimo nuo poliomielito grupei, ir 2013 m. sausio 31 d. Pakistano šiaurės vakarų regione buvo nužudyti du skiepijimo nuo poliomielito kampanijos darbuotojai sprogus fugasui, tačiau nėra aišku, ar tai buvo tikslingas išpuolis;

| E. | kadangi per kitą išpuolį 2012 m. liepos mėn. buvo sužeisti PSO gydytojas iš Ganos ir jo vairuotojas, kurie padėjo kovoti su poliomielitu Karačyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi per kitą išpuolį 2012 m. liepos mėn. buvo sužeisti PSO gydytojas iš Ganos ir jo vairuotojas, kurie padėjo kovoti su poliomielitu Karačyje;

| F. | kadangi įtariama, kad visi šie išpuoliai susiję su Pakistano vaikų skiepijimo nuo poliomielito kampanija; |
| --- | --- |

F.

kadangi įtariama, kad visi šie išpuoliai susiję su Pakistano vaikų skiepijimo nuo poliomielito kampanija;

| G. | kadangi dėl paskutinės žudymų serijos PSO ir Unicef sustabdė skiepijimo nuo poliomielito kampanijas šalyje; kadangi Pakistano vyriausybė, Sindo ir Chaiberio provincijos taip pat laikinai sustabdė skiepijimo kampanijas dėl susirūpinimo sveikatos apsaugos darbuotojų saugumu; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl paskutinės žudymų serijos PSO ir Unicef sustabdė skiepijimo nuo poliomielito kampanijas šalyje; kadangi Pakistano vyriausybė, Sindo ir Chaiberio provincijos taip pat laikinai sustabdė skiepijimo kampanijas dėl susirūpinimo sveikatos apsaugos darbuotojų saugumu;

| H. | kadangi Pakistano vyriausybė paskelbė poliomielitą nacionalinio masto nelaime ir šiuo metu vykdo skiepijimo nuo poliomielito kampaniją siekdama išnaikinti šią ligą šalyje; kadangi šią kampaniją tarptautiniu mastu remia PSO, Unicef ir kitos organizacijos ir ji yra Pasaulinės poliomielito išnaikinimo iniciatyvos dalis; kadangi vykdant kampaniją siekiama paskiepyti 33 mln. vaikų ir šiuo tikslu dirba keli šimtai tūkstančių sveikatos apsaugos darbuotojų ir tarp jų daug moterų ir visoje šalyje atlieka skiepijimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Pakistano vyriausybė paskelbė poliomielitą nacionalinio masto nelaime ir šiuo metu vykdo skiepijimo nuo poliomielito kampaniją siekdama išnaikinti šią ligą šalyje; kadangi šią kampaniją tarptautiniu mastu remia PSO, Unicef ir kitos organizacijos ir ji yra Pasaulinės poliomielito išnaikinimo iniciatyvos dalis; kadangi vykdant kampaniją siekiama paskiepyti 33 mln. vaikų ir šiuo tikslu dirba keli šimtai tūkstančių sveikatos apsaugos darbuotojų ir tarp jų daug moterų ir visoje šalyje atlieka skiepijimus;

| I. | kadangi Pakistano sveikatos apsaugos sektoriaus išlaidoms skiriama mažiau nei 0,3 proc. metinio biudžeto federacijos ir provincijų lygmenimis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Pakistano sveikatos apsaugos sektoriaus išlaidoms skiriama mažiau nei 0,3 proc. metinio biudžeto federacijos ir provincijų lygmenimis;

| J. | kadangi dauguma išpuolių prieš sveikatos apsaugos darbuotojus įvykdyti šiaurės vakarų regionuose netoli sukarintų grupuočių citadelių, įtariama, kad jie susiję su Talibanu; |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma išpuolių prieš sveikatos apsaugos darbuotojus įvykdyti šiaurės vakarų regionuose netoli sukarintų grupuočių citadelių, įtariama, kad jie susiję su Talibanu;

| K. | kadangi dėl šių išpuolių Pakistano vaikai netenka teisės į pagrindines gyvybę gelbėjančias intervencines sveikatos apsaugos priemones ir jiems kyla pavojus susirgti liga, kuri sukelia visą gyvenimą trunkančią negalią; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl šių išpuolių Pakistano vaikai netenka teisės į pagrindines gyvybę gelbėjančias intervencines sveikatos apsaugos priemones ir jiems kyla pavojus susirgti liga, kuri sukelia visą gyvenimą trunkančią negalią;

| L. | kadangi, atrodo, kad pastarųjų išpuolių priežastis yra islamistinių ekstremistinių grupuočių nepritarimas skiepijimo kampanijoms, nes jos tvirtina, kad skiepijant norima padaryti musulmonų vaikus nevaisingais; |
| --- | --- |

L.

kadangi, atrodo, kad pastarųjų išpuolių priežastis yra islamistinių ekstremistinių grupuočių nepritarimas skiepijimo kampanijoms, nes jos tvirtina, kad skiepijant norima padaryti musulmonų vaikus nevaisingais;

| M. | kadangi Talibanas, siekdamas pateisinti nusikalstamą veiklą, teigia, kad praeityje užsienio žvalgybos agentūros naudojosi vietinėmis skiepijimo grupėmis visame Pakistane siekdamos rinkti žvalgybos informaciją; |
| --- | --- |

M.

kadangi Talibanas, siekdamas pateisinti nusikalstamą veiklą, teigia, kad praeityje užsienio žvalgybos agentūros naudojosi vietinėmis skiepijimo grupėmis visame Pakistane siekdamos rinkti žvalgybos informaciją;

| N. | kadangi švietimo darbuotojus ir sveikatos apsaugos darbuotojus vis dažniau užpuola sukarintos islamistinės grupuotės, kaip antai grupuotės Tehreek-e-Taliban (TTP) ir Jundullah, kurios prieštarauja pastangoms kovoti su poliomielitu Pakistane, nes laiko tai priemone propaguoti užsienietišką liberalų požiūrį; |
| --- | --- |

N.

kadangi švietimo darbuotojus ir sveikatos apsaugos darbuotojus vis dažniau užpuola sukarintos islamistinės grupuotės, kaip antai grupuotės Tehreek-e-Taliban (TTP) ir Jundullah, kurios prieštarauja pastangoms kovoti su poliomielitu Pakistane, nes laiko tai priemone propaguoti užsienietišką liberalų požiūrį;

| O. | kadangi mirtini išpuoliai rodo, kad pagalbos darbuotojai Pakistane patiria vis didesnį nesaugumą; kadangi ataskaitoje, parengtoje 2012 m. remiantis Pagalbos darbuotojų saugumo duomenų baze, nurodoma, kad Pakistanas yra viena iš penkių pavojingiausių šalių pagalbos darbuotojams; |
| --- | --- |

O.

kadangi mirtini išpuoliai rodo, kad pagalbos darbuotojai Pakistane patiria vis didesnį nesaugumą; kadangi ataskaitoje, parengtoje 2012 m. remiantis Pagalbos darbuotojų saugumo duomenų baze, nurodoma, kad Pakistanas yra viena iš penkių pavojingiausių šalių pagalbos darbuotojams;

| P. | kadangi nevyriausybinės organizacijos ir pagalbos darbuotojai atlieka labai svarbų vaidmenį daugelyje Pakistano vietovių ir provincijų, visų pirma genčių gyvenamuose regionuose, kur vyriausybė nėra pajėgi teikti paslaugų, pavyzdžiui, užtikrinti poliklinikų ar mokyklų paslaugų; |
| --- | --- |

P.

kadangi nevyriausybinės organizacijos ir pagalbos darbuotojai atlieka labai svarbų vaidmenį daugelyje Pakistano vietovių ir provincijų, visų pirma genčių gyvenamuose regionuose, kur vyriausybė nėra pajėgi teikti paslaugų, pavyzdžiui, užtikrinti poliklinikų ar mokyklų paslaugų;

| Q. | kadangi vykdant išpuolius prieš medicinos darbuotojus aukų daugumą sudaro moterys, o tai sutampa su įprasta Talibano kovotojų praktika užpulti moteris darbuotojas ir advokates ir taip duoti ženklą, kad moterys negali dirbti ne namuose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vykdant išpuolius prieš medicinos darbuotojus aukų daugumą sudaro moterys, o tai sutampa su įprasta Talibano kovotojų praktika užpulti moteris darbuotojas ir advokates ir taip duoti ženklą, kad moterys negali dirbti ne namuose;

| 1. | griežtai smerkia pastaraisiais mėnesiais įvykusias pasikartojančias medicinos darbuotojų ir juos saugoti paskirto apsaugos personalo žudynes ir išpuolius prieš juos; pabrėžia, kad dėl šių išpuolių Pakistano pati pažeidžiamiausia gyventojų grupė, visų pirma vaikai, negali pasinaudoti pagrindinėmis gyvybę gelbėjančiomis intervencinėmis sveikatos apsaugos priemonėmis; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia pastaraisiais mėnesiais įvykusias pasikartojančias medicinos darbuotojų ir juos saugoti paskirto apsaugos personalo žudynes ir išpuolius prieš juos; pabrėžia, kad dėl šių išpuolių Pakistano pati pažeidžiamiausia gyventojų grupė, visų pirma vaikai, negali pasinaudoti pagrindinėmis gyvybę gelbėjančiomis intervencinėmis sveikatos apsaugos priemonėmis;

| 2. | reiškia užuojautą aukų šeimoms; |
| --- | --- |

2.

reiškia užuojautą aukų šeimoms;

| 3. | džiaugiasi, kad Pakistano vyriausybė ir šalies pilietinė visuomenė pasmerkė išpuolius; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi, kad Pakistano vyriausybė ir šalies pilietinė visuomenė pasmerkė išpuolius;

| 4. | ragina Pakistano vyriausybę asmenis, atsakingus už pastarųjų mėnesių išpuolius, perduoti teisingumui; |
| --- | --- |

4.

ragina Pakistano vyriausybę asmenis, atsakingus už pastarųjų mėnesių išpuolius, perduoti teisingumui;

| 5. | žavisi šių sveikatos apsaugos darbuotojų, tarp kurių daug moterų, drąsa ir ryžtu ir tuo, kad jie nepaisydami didelio pavojaus pasiaukojamai dirba siekdami išnaikinti poliomielitą ir suteikti kitas sveikatos apsaugos paslaugas Pakistano vaikams; |
| --- | --- |

5.

žavisi šių sveikatos apsaugos darbuotojų, tarp kurių daug moterų, drąsa ir ryžtu ir tuo, kad jie nepaisydami didelio pavojaus pasiaukojamai dirba siekdami išnaikinti poliomielitą ir suteikti kitas sveikatos apsaugos paslaugas Pakistano vaikams;

| 6. | pabrėžia, kad būtina, jog pagalbos darbuotojai galėtų dirbti saugioje aplinkoje; ir toliau yra labai susirūpinęs, kad sukarintos grupuotės tarptautinės pagalbos darbuotojus vis labiau tapatina su vakarų šalių žvalgybos agentais ir karinėmis pajėgomis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad būtina, jog pagalbos darbuotojai galėtų dirbti saugioje aplinkoje; ir toliau yra labai susirūpinęs, kad sukarintos grupuotės tarptautinės pagalbos darbuotojus vis labiau tapatina su vakarų šalių žvalgybos agentais ir karinėmis pajėgomis;

| 7. | pabrėžia, kad skiepijimo nuo poliomielito programos Pakistane nutraukimas – tai rimta trukdis pasauliniu mastu dedamoms pastangoms siekiant netolimoje ateityje visam laiku išnaikinti poliomielitą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad skiepijimo nuo poliomielito programos Pakistane nutraukimas – tai rimta trukdis pasauliniu mastu dedamoms pastangoms siekiant netolimoje ateityje visam laiku išnaikinti poliomielitą;

| 8. | palankiai vertina Pakistano vyriausybės nacionalinį skubių veiksmų planą, skirtą poliomielito išnaikinimui 2012 m., ir pabrėžia, kad jį vykdant būtina nuolatinė pažanga siekiant išvengti infekcijos atvejų pagausėjimo; pažymi, kad pradėjus paskutinę imunizacijos kampaniją infekcijos atvejų skaičius sumažėjo kaip niekada anksčiau; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Pakistano vyriausybės nacionalinį skubių veiksmų planą, skirtą poliomielito išnaikinimui 2012 m., ir pabrėžia, kad jį vykdant būtina nuolatinė pažanga siekiant išvengti infekcijos atvejų pagausėjimo; pažymi, kad pradėjus paskutinę imunizacijos kampaniją infekcijos atvejų skaičius sumažėjo kaip niekada anksčiau;

| 9. | palankiai vertina PSO ir kitų tarptautinių organizacijų rodomą pasiryžimą toliau remti Pakistano vyriausybę ir žmones, siekiančius išnaikinti poliomielitą ir kitas ligas šalyje; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina PSO ir kitų tarptautinių organizacijų rodomą pasiryžimą toliau remti Pakistano vyriausybę ir žmones, siekiančius išnaikinti poliomielitą ir kitas ligas šalyje;

| 10. | ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą ieškoti galimybių bendradarbiauti su Pasaulio sveikatos organizacija paremiant Moterų sveikatos apsaugos darbuotojų programą, kurią vykdant siekiama padidinti galimybes pasinaudoti pagrindinėmis prevencinėmis sveikatos apsaugos paslaugomis, visų pirma kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą ieškoti galimybių bendradarbiauti su Pasaulio sveikatos organizacija paremiant Moterų sveikatos apsaugos darbuotojų programą, kurią vykdant siekiama padidinti galimybes pasinaudoti pagrindinėmis prevencinėmis sveikatos apsaugos paslaugomis, visų pirma kaimo vietovėse;

| 11. | palankiai vertina Pakistano vyriausybės dedamas pastangas siekiant užtikrinti saugumą medicininių kampanijų metu ir plėtoti naują pagalbos darbuotojų apsaugos strategiją; visgi ragina Pakistano vyriausybę labai padidinti saugumo priemones, skirtas pagalbos organizacijoms ir jų darbuotojams; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Pakistano vyriausybės dedamas pastangas siekiant užtikrinti saugumą medicininių kampanijų metu ir plėtoti naują pagalbos darbuotojų apsaugos strategiją; visgi ragina Pakistano vyriausybę labai padidinti saugumo priemones, skirtas pagalbos organizacijoms ir jų darbuotojams;

| 12. | ragina vyriausybes visame pasaulyje užtikrinti humanitarinės veiklos neutralumą, nes to nepadarius dešimtys tūkstančių žmonių negalės apsiginti nuo ligų ir pavojuje atsidurs tie, kurie teikia teisėtas ir būtinas sveikatos apsaugos paslaugas; |
| --- | --- |

12.

ragina vyriausybes visame pasaulyje užtikrinti humanitarinės veiklos neutralumą, nes to nepadarius dešimtys tūkstančių žmonių negalės apsiginti nuo ligų ir pavojuje atsidurs tie, kurie teikia teisėtas ir būtinas sveikatos apsaugos paslaugas;

| 13. | yra labai susirūpinęs dėl moterų padėties Pakistane, visų pirma tų moterų ir merginų, kurios imasi visuomeninės veiklos ir kurioms grasina Talibanas ir kitos ekstremistinės grupuotės; |
| --- | --- |

13.

yra labai susirūpinęs dėl moterų padėties Pakistane, visų pirma tų moterų ir merginų, kurios imasi visuomeninės veiklos ir kurioms grasina Talibanas ir kitos ekstremistinės grupuotės;

| 14. | ragina Pakistano vyriausybę vykdyti išsamią informavimo kampaniją siekiant padidinti Pakistano visuomenės paramą ir atsakingumą ir sustiprinti pasitikėjimą skiepijimo kampanijomis; todėl ragina Pakistano vyriausybę pradėti dialogą su bendruomenių lyderiais siekiant pašalinti pagrindines problemos priežastis; |
| --- | --- |

14.

ragina Pakistano vyriausybę vykdyti išsamią informavimo kampaniją siekiant padidinti Pakistano visuomenės paramą ir atsakingumą ir sustiprinti pasitikėjimą skiepijimo kampanijomis; todėl ragina Pakistano vyriausybę pradėti dialogą su bendruomenių lyderiais siekiant pašalinti pagrindines problemos priežastis;

| 15. | mano, kad Pakistano žiniasklaida ir pilietinė visuomenė bendradarbiaudamos su tarptautinėmis organizacijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis humanitarinėje veikloje, turi padėti informuoti apie svarbų ir nepriklausomą gyventojams padedančių medicinos pagalbos darbuotojų vaidmenį; |
| --- | --- |

15.

mano, kad Pakistano žiniasklaida ir pilietinė visuomenė bendradarbiaudamos su tarptautinėmis organizacijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis humanitarinėje veikloje, turi padėti informuoti apie svarbų ir nepriklausomą gyventojams padedančių medicinos pagalbos darbuotojų vaidmenį;

| 16. | pakartoja, kad ES yra pasirengusi suteikti pagalbą rengiant būsimus rinkimus Pakistane, nes jie labai svarbūs demokratinei ateičiai ir regiono stabilumui, pažymi, kad ES dar negavo oficialaus Pakistano valdžios institucijų laiško, kuriame būtų to prašoma; |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad ES yra pasirengusi suteikti pagalbą rengiant būsimus rinkimus Pakistane, nes jie labai svarbūs demokratinei ateičiai ir regiono stabilumui, pažymi, kad ES dar negavo oficialaus Pakistano valdžios institucijų laiško, kuriame būtų to prašoma;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, JT padaliniui „Moterys“, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Žmogaus teisių tarybai, Unicef, PSO, Pakistano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, JT padaliniui „Moterys“, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Žmogaus teisių tarybai, Unicef, PSO, Pakistano vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0126.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. vasario 5 d., antradienis

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/115 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/115

---

P7_TA(2013)0034

Specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ***I

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0767), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0767),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0003/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0319/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0319/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamai bendrai Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijai; |
| --- | --- |

2.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamai bendrai Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijai;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 132, 2011 5 3, p. 82.

---

P7_TC1-COD(2010)0370

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 229/2013.)

---

Teisėkūros rezoliucijos priedas

Bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į žemės ūkio priemonių mažosioms Egėjo jūros saloms ypatybes pagal šioms saloms taikomą sistemą, pareiškia, kad dėl šio reglamento nuostatų derinimo klausimais pasiektas susitarimas neturės įtakos trijų Institucijų pozicijai panašiais klausimais, kurie gali iškilti kitų ES pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atveju.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/116

---

P7_TA(2013)0035

Specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ***I

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0498),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0284/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 349 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 349 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. vasario 17 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. vasario 17 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0321/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0321/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamai bendrai Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijai; |
| --- | --- |

2.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamai bendrai Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijai;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 33.

---

P7_TC1-COD(2010)0256

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 228/2013.)

---

Teisėkūros rezoliucijos priedas

Bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į žemės ūkio priemonių, taikomų atokiausiems regionams pagal POSEI reglamentą ypatybes, pareiškia, kad dėl šio reglamento nuostatų derinimo klausimais pasiektas susitarimas neturės įtakos trijų Institucijų pozicijai panašiais klausimais, kurie gali iškilti kitų pasiūlymų dėl ES teisės aktų atveju.

---

2013 m. vasario 6 d., trečiadienis

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/118

---

P7_TA(2013)0037

Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas pagal 1994 m. GATT dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą ***

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 024/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12213/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12213/2012),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (12214/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą projektą (12214/2012),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0409/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0430/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A7-0430/2012),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/118

---

P7_TA(2013)0038

Valstybių narių užimtumo politikos gairės *

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 024/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0709), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0709),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0410/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0010/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0010/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/119 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/119

---

P7_TA(2013)0039

Priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas, skaidrumas ***I

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0084), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0084),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0056/2012),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Austrijos Nacionalinės Tarybos ir Liuksemburgo Deputatų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Austrijos Nacionalinės Tarybos ir Liuksemburgo Deputatų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0015/2013). |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0015/2013).

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 81.

---

P7_TC1-COD(2012)0035

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, susijusią su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/105/EEB dėl priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainų nustatymą ir šių vaistų įtraukimą į nacionalinių sveikatos draudimo sistemų sritį, skaidrumo, (3) buvo priimta siekiant pašalinti kliūtis Bendrijos vidaus prekybai vaistais; |
| --- | --- |

(1)

1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/105/EEB dėl priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainų nustatymą ir šių vaistų įtraukimą į nacionalinių sveikatos draudimo sistemų sritį, skaidrumo, (3) buvo priimta siekiant pašalinti kliūtis Bendrijos vidaus prekybai vaistais;

| (2) | siekiant atsižvelgti į farmacijos produktų rinkos raidą ir nacionalinę viešųjų išlaidų vaistams politiką, būtina atlikti esminius visų svarbiausių Direktyvos 89/105/EEB nuostatų pakeitimus. Todėl dėl aiškumo Direktyva 89/105/EEB turėtų būti panaikinta ir pakeista šia direktyva; |
| --- | --- |

(2)

siekiant atsižvelgti į farmacijos produktų rinkos raidą ir nacionalinę viešųjų išlaidų vaistams politiką, būtina atlikti esminius visų svarbiausių Direktyvos 89/105/EEB nuostatų pakeitimus. Todėl dėl aiškumo Direktyva 89/105/EEB turėtų būti panaikinta ir pakeista šia direktyva;

| (3) | Sąjungos teisės aktuose nustatyta suderinta žmonėms skirtų vaistų rinkodaros leidimų sistema. Vadovaujantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (4), vaistus galima teikti Sąjungos rinkai tik po to, kai suteikiamas jų kokybės, saugos ir veiksmingumo vertinimu pagrįstas rinkodaros leidimas; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos teisės aktuose nustatyta suderinta žmonėms skirtų vaistų rinkodaros leidimų sistema. Vadovaujantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (4), vaistus galima teikti Sąjungos rinkai tik po to, kai suteikiamas jų kokybės, saugos ir veiksmingumo vertinimu pagrįstas rinkodaros leidimas;

| (4) | pastaraisiais dešimtmečiais valstybių narių išlaidos farmacijos srityje nuolat didėjo, todėl jos priėmė vis naujoviškesnių ir sudėtingesnių politinių priemonių vaistų vartojimui pagal jų valstybines sveikatos draudimo sistemas kontroliuoti. Visų pirma valstybių narių institucijos įgyvendino įvairių priemonių vaistų išrašymui kontroliuoti, kainoms reguliuoti arba viešojo finansavimo sąlygoms nustatyti. Pagrindinė tokių priemonių paskirtis – gerinti visuomenės
  ir visų piliečių
  sveikatą užtikrinant deramą
  visų Sąjungos piliečių
  aprūpinimą
  veiksmingais
  vaistais
  vienodomis sąlygomis už prieinamą kainą

  esant pagrįstoms išlaidoms ir finansinį valstybinių sveikatos draudimo sistemų stabilumą,
  tuo pačiu užtikrinant visiems vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūra
  .
  Tos priemonės taip pat turėtų būti skirtos skatinti atlikti naujų vaistų tyrimus, juos tobulinti ir skatinti naujoves medicinos srityje. Pacientai visose valstybėse narėse, nepriklausomai nuo rinkos dydžio, turėtų turėti galimybę gauti į PSO būtinų vaistų sąrašą įtrauktų vaistų
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

pastaraisiais dešimtmečiais valstybių narių išlaidos farmacijos srityje nuolat didėjo, todėl jos priėmė vis naujoviškesnių ir sudėtingesnių politinių priemonių vaistų vartojimui pagal jų valstybines sveikatos draudimo sistemas kontroliuoti. Visų pirma valstybių narių institucijos įgyvendino įvairių priemonių vaistų išrašymui kontroliuoti, kainoms reguliuoti arba viešojo finansavimo sąlygoms nustatyti. Pagrindinė tokių priemonių paskirtis – gerinti visuomenės
  ir visų piliečių
  sveikatą užtikrinant deramą
  visų Sąjungos piliečių
  aprūpinimą
  veiksmingais
  vaistais
  vienodomis sąlygomis už prieinamą kainą

  esant pagrįstoms išlaidoms ir finansinį valstybinių sveikatos draudimo sistemų stabilumą,
  tuo pačiu užtikrinant visiems vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūra
  .
  Tos priemonės taip pat turėtų būti skirtos skatinti atlikti naujų vaistų tyrimus, juos tobulinti ir skatinti naujoves medicinos srityje. Pacientai visose valstybėse narėse, nepriklausomai nuo rinkos dydžio, turėtų turėti galimybę gauti į PSO būtinų vaistų sąrašą įtrauktų vaistų
  ; [3 pakeit.]

| (4a) | siekiant užtikrinti pacientams galimybę gauti vaistų visoje Sąjungoje ir užtikrinti veiksmingą laisvą prekių judėjimą, reikia, kad valstybės narės tinkamai naudotų išorės referencinių kainų nustatymo metodą, t. y., kad atsižvelgtų į valstybes nares, kuriose pajamų lygis panašus. Paaiškėjo, kad besąlygiškai naudojant išorės referencinių kainų nustatymo metodą, sumažėjo galimybių gauti vaistų, nes jų ėmė trūkti valstybėse narėse, kuriose vaistų kainų lygis žemesnis; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

siekiant užtikrinti pacientams galimybę gauti vaistų visoje Sąjungoje ir užtikrinti veiksmingą laisvą prekių judėjimą, reikia, kad valstybės narės tinkamai naudotų išorės referencinių kainų nustatymo metodą, t. y., kad atsižvelgtų į valstybes nares, kuriose pajamų lygis panašus. Paaiškėjo, kad besąlygiškai naudojant išorės referencinių kainų nustatymo metodą, sumažėjo galimybių gauti vaistų, nes jų ėmė trūkti valstybėse narėse, kuriose vaistų kainų lygis žemesnis; [4 pakeit.]

| (5) | nacionalinių priemonių nesutapimai gali trikdyti arba iškreipti Sąjungos vidaus prekybą vaistais ir konkurenciją, taip pat daryti tiesioginę įtaką vaistų vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

(5)

nacionalinių priemonių nesutapimai gali trikdyti arba iškreipti Sąjungos vidaus prekybą vaistais ir konkurenciją, taip pat daryti tiesioginę įtaką vaistų vidaus rinkos veikimui;

| (6) | siekiant sumažinti tokių nesutapimų poveikį vidaus rinkai nacionalinės priemonės turėtų atitikti minimalius procedūrinius reikalavimus, kad suinteresuotosios šalys galėtų patikrinti, ar tos priemonės nėra kiekybiniai importo arba eksporto apribojimai arba jiems lygiavertės priemonės.
  Tie minimalūs procedūriniai reikalavimai taip pat turėtų užtikrinti teisinį tikrumą ir skaidrumą kompetentingoms institucijoms priimant sprendimus, susijusius su vaistų kainų ir jų kompensavimo tvarkos pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas nustatymu, taip pat turėtų skatinti vaistų gamybą, jų greitesnį patekimą į generinių vaistų rinką ir naujų vaistų mokslinius tyrimus bei plėtrą.
  Tačiau tie reikalavimai neturėtų daryti poveikio tų valstybių narių, kurios, nustatydamos vaistų kainas, pirmiausia remiasi laisva konkurencija, politikai. Jie taip pat neturėtų daryti poveikio atskirų valstybių kainų nustatymo ir socialinės apsaugos planų sudarymo politikai, nebent tokiu mastu, kiek yra būtina saugumui kaip apibrėžta šioje direktyvoje pasiekti ir vidaus rinkos veikimui užtikrinti; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

siekiant sumažinti tokių nesutapimų poveikį vidaus rinkai nacionalinės priemonės turėtų atitikti minimalius procedūrinius reikalavimus, kad suinteresuotosios šalys galėtų patikrinti, ar tos priemonės nėra kiekybiniai importo arba eksporto apribojimai arba jiems lygiavertės priemonės.
  Tie minimalūs procedūriniai reikalavimai taip pat turėtų užtikrinti teisinį tikrumą ir skaidrumą kompetentingoms institucijoms priimant sprendimus, susijusius su vaistų kainų ir jų kompensavimo tvarkos pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas nustatymu, taip pat turėtų skatinti vaistų gamybą, jų greitesnį patekimą į generinių vaistų rinką ir naujų vaistų mokslinius tyrimus bei plėtrą.
  Tačiau tie reikalavimai neturėtų daryti poveikio tų valstybių narių, kurios, nustatydamos vaistų kainas, pirmiausia remiasi laisva konkurencija, politikai. Jie taip pat neturėtų daryti poveikio atskirų valstybių kainų nustatymo ir socialinės apsaugos planų sudarymo politikai, nebent tokiu mastu, kiek yra būtina saugumui kaip apibrėžta šioje direktyvoje pasiekti ir vidaus rinkos veikimui užtikrinti; [5 pakeit.]

| (7) | kad būtų užtikrintas vaistų vidaus rinkos veiksmingumas, ši direktyva turėtų būti taikoma visiems žmonėms skirtiems vaistams, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/83/EB; |
| --- | --- |

(7)

kad būtų užtikrintas vaistų vidaus rinkos veiksmingumas, ši direktyva turėtų būti taikoma visiems žmonėms skirtiems vaistams, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/83/EB;

| (8) | dėl nacionalinių priemonių vaistų vartojimui kontroliuoti, kainoms reguliuoti arba viešojo finansavimo sąlygoms nustatyti įvairovės būtina paaiškinti Direktyvą 89/105/EEB. Šioje direktyvoje visų pirma turėtų būti numatytos visų rūšių valstybių narių parengtos priemonės, kurios gali lengvai paveikti vidaus rinką. Nuo Direktyvos 89/105/EEB priėmimo kainų nustatymo ir kompensavimo procedūros pakito ir tapo sudėtingesnės. Kai kurios valstybės narės Direktyvos 89/105/EEB taikymo sritį išaiškino labai griežtai, o Teisingumo Teismas nusprendė, kad dėl Direktyvos 89/105/EEB tikslų ir būtinybės užtikrinti jos veiksmingumą minėtoms kainų nustatymo ir kompensavimo procedūroms taikoma ta direktyva. Todėl šioje direktyvoje turėtų būti atsižvelgta į nacionalinės kainų nustatymo ir kompensavimo politikos raidą. Kadangi viešųjų pirkimų ir savanoriškų ribotos trukmės susitarimų srityje taikomos konkrečios taisyklės ir procedūros, į šią direktyvą neturėtų būti įtrauktos nacionalinės nuostatos, susijusios su viešaisiais pirkimais ir savanoriškais ribotos trukmės susitarimais; |
| --- | --- |

(8)

dėl nacionalinių priemonių vaistų vartojimui kontroliuoti, kainoms reguliuoti arba viešojo finansavimo sąlygoms nustatyti įvairovės būtina paaiškinti Direktyvą 89/105/EEB. Šioje direktyvoje visų pirma turėtų būti numatytos visų rūšių valstybių narių parengtos priemonės, kurios gali lengvai paveikti vidaus rinką. Nuo Direktyvos 89/105/EEB priėmimo kainų nustatymo ir kompensavimo procedūros pakito ir tapo sudėtingesnės. Kai kurios valstybės narės Direktyvos 89/105/EEB taikymo sritį išaiškino labai griežtai, o Teisingumo Teismas nusprendė, kad dėl Direktyvos 89/105/EEB tikslų ir būtinybės užtikrinti jos veiksmingumą minėtoms kainų nustatymo ir kompensavimo procedūroms taikoma ta direktyva. Todėl šioje direktyvoje turėtų būti atsižvelgta į nacionalinės kainų nustatymo ir kompensavimo politikos raidą. Kadangi viešųjų pirkimų ir savanoriškų ribotos trukmės susitarimų srityje taikomos konkrečios taisyklės ir procedūros, į šią direktyvą neturėtų būti įtrauktos nacionalinės nuostatos, susijusios su viešaisiais pirkimais ir savanoriškais ribotos trukmės susitarimais;

| (8a) | kompetentingos institucijos ir prekybos leidimų turėtojai vis dažniau sudaro sutartis teikti pacientams prieigą prie novatoriškų gydymo metodų, įtraukdami vaistą į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, sykiu nustatytą laikotarpį stebėdami veiksnius, dėl kurių susitarta iš anksto, ypač siekiant išsklaidyti esamas abejones dėl įrodymų, kad konkretus vaistas veiksmingas ir (arba) sąlyginai veiksmingas, arba dėl jo tinkamo vartojimo. Vėlavimas nustatyti tokių sutarčių sąlygas dažnai viršija numatytas laiko ribas ir pateisina tai, kad tos sutartys nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį. Tos sutartys turėtų būti sudaromos tik terapijos srityse, kuriose jų sudarymas pacientams labai palengvintų arba suteiktų prieigą prie naujoviškų vaistų, jos išliktų savanoriškos ir neturėtų poveikio prekybos leidimų turėtojų teisei pateikti prašymą laikantis šios direktyvos nuostatų; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

kompetentingos institucijos ir prekybos leidimų turėtojai vis dažniau sudaro sutartis teikti pacientams prieigą prie novatoriškų gydymo metodų, įtraukdami vaistą į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, sykiu nustatytą laikotarpį stebėdami veiksnius, dėl kurių susitarta iš anksto, ypač siekiant išsklaidyti esamas abejones dėl įrodymų, kad konkretus vaistas veiksmingas ir (arba) sąlyginai veiksmingas, arba dėl jo tinkamo vartojimo. Vėlavimas nustatyti tokių sutarčių sąlygas dažnai viršija numatytas laiko ribas ir pateisina tai, kad tos sutartys nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį. Tos sutartys turėtų būti sudaromos tik terapijos srityse, kuriose jų sudarymas pacientams labai palengvintų arba suteiktų prieigą prie naujoviškų vaistų, jos išliktų savanoriškos ir neturėtų poveikio prekybos leidimų turėtojų teisei pateikti prašymą laikantis šios direktyvos nuostatų; [6 pakeit.]

| (9) | bet kuri priemonė, skirta vaistų kainoms tiesiogiai ar netiesiogiai reguliuoti, ir bet kuri priemonė
  , įskaitant rekomendacijas
  ,
  kurių gali būti reikalaujama,
  pagal kurią nustatoma, ar jie kompensuojami pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą, turėtų būti
  skaidri, pagrįsta

  pagrįstos objektyviais ir patikrinamais nuo vaistų kilmės nepriklausančiais kriterijais, užtikrinant susijusioms bendrovėms tinkamas teisių gynimo (įskaitant teismines)

  laikantis nacionalinių procedūrų
  priemones. Tie reikalavimai turėtų būti vienodai taikomi nacionalinėms, regioninėms ar vietos priemonėms, skirtoms tam tikrų vaistų išrašymui kontroliuoti arba skatinti, nes tokios priemonės taip pat nustato veiksmingą kompensavimą pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

bet kuri priemonė, skirta vaistų kainoms tiesiogiai ar netiesiogiai reguliuoti, ir bet kuri priemonė
  , įskaitant rekomendacijas
  ,
  kurių gali būti reikalaujama,
  pagal kurią nustatoma, ar jie kompensuojami pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą, turėtų būti
  skaidri, pagrįsta

  pagrįstos objektyviais ir patikrinamais nuo vaistų kilmės nepriklausančiais kriterijais, užtikrinant susijusioms bendrovėms tinkamas teisių gynimo (įskaitant teismines)

  laikantis nacionalinių procedūrų
  priemones. Tie reikalavimai turėtų būti vienodai taikomi nacionalinėms, regioninėms ar vietos priemonėms, skirtoms tam tikrų vaistų išrašymui kontroliuoti arba skatinti, nes tokios priemonės taip pat nustato veiksmingą kompensavimą pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas; [7 pakeit.]

| (9a) | į kriterijus, kuriais grindžiami sprendimai, pagal kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai reglamentuojamos vaistų kainos, taip pat bet kokią priemonę, kuria nustatomas tų kainų kompensavimas pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas, turi būti įtrauktas nepatenkintų medicininių poreikių, klinikinės naudos, naudos visuomenei vertinimas ir inovacijos, kaip nurodoma 2012 m. liepos 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir tų vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu

   (5)

  . Į tuos kriterijus taip pat turėtų būti įtraukta pažeidžiamiausių gyventojų grupių apsauga; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

į kriterijus, kuriais grindžiami sprendimai, pagal kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai reglamentuojamos vaistų kainos, taip pat bet kokią priemonę, kuria nustatomas tų kainų kompensavimas pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas, turi būti įtrauktas nepatenkintų medicininių poreikių, klinikinės naudos, naudos visuomenei vertinimas ir inovacijos, kaip nurodoma 2012 m. liepos 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir tų vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu

   (5)

  . Į tuos kriterijus taip pat turėtų būti įtraukta pažeidžiamiausių gyventojų grupių apsauga; [8 pakeit.]

| (10) | dėl paraiškų patvirtinti vaisto kainą arba nustatyti jo kompensavimą pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą neturėtų būti delsiama pateikti vaistą rinkai ilgiau nei būtina. Todėl pageidautina, kad šioje direktyvoje būtų nustatyti privalomi terminai, per kuriuos turėtų būti priimami nacionaliniai sprendimai. Kad nustatyti laikotarpiai būtų veiksmingi, jie turėtų būti skaičiuojami nuo paraiškos gavimo iki atitinkamo sprendimo įsigaliojimo. Per tą laikotarpį turėtų būti atliekami
  rekomendacijų ir
  specialistų vertinimai,
  jei reikia
  , įskaitant sveikatos technologijų vertinimą, jei reikia, ir visi administraciniai veiksmai, būtini sprendimui priimti ir įsigalioti; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

dėl paraiškų patvirtinti vaisto kainą arba nustatyti jo kompensavimą pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą neturėtų būti delsiama pateikti vaistą rinkai ilgiau nei būtina. Todėl pageidautina, kad šioje direktyvoje būtų nustatyti privalomi terminai, per kuriuos turėtų būti priimami nacionaliniai sprendimai. Kad nustatyti laikotarpiai būtų veiksmingi, jie turėtų būti skaičiuojami nuo paraiškos gavimo iki atitinkamo sprendimo įsigaliojimo. Per tą laikotarpį turėtų būti atliekami
  rekomendacijų ir
  specialistų vertinimai,
  jei reikia
  , įskaitant sveikatos technologijų vertinimą, jei reikia, ir visi administraciniai veiksmai, būtini sprendimui priimti ir įsigalioti; [9 pakeit.]

| (10a) | siekiant palengvinti tų terminų laikymąsi, pareiškėjams gali būti naudinga pradėti vaisto kainos patvirtinimo arba jo įtraukimo į valstybinę sveikatos draudimo sistemą procedūras iki oficialaus rinkodaros leidimo suteikimo. Tuo tikslu valstybės narės gali suteikti pareiškėjams galimybę pateikti paraišką iškart, kai tik gaunama Žmonėms skirtų vaistų komiteto arba už rinkodaros leidimų procedūrą atsakingos nacionalinės institucijos teigiama nuomonė dėl rinkodaros leidimo atitinkamam vaistui suteikimo. Tokiais atvejais terminai turėtų prasidėti nuo oficialaus rinkodaros leidimo gavimo datos; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(10a)

siekiant palengvinti tų terminų laikymąsi, pareiškėjams gali būti naudinga pradėti vaisto kainos patvirtinimo arba jo įtraukimo į valstybinę sveikatos draudimo sistemą procedūras iki oficialaus rinkodaros leidimo suteikimo. Tuo tikslu valstybės narės gali suteikti pareiškėjams galimybę pateikti paraišką iškart, kai tik gaunama Žmonėms skirtų vaistų komiteto arba už rinkodaros leidimų procedūrą atsakingos nacionalinės institucijos teigiama nuomonė dėl rinkodaros leidimo atitinkamam vaistui suteikimo. Tokiais atvejais terminai turėtų prasidėti nuo oficialaus rinkodaros leidimo gavimo datos; [10 pakeit.]

| (10b) | Sąjungos parama bendradarbiavimui sveikatos technologijų vertinimo srityje pagal 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo

   (6)

  15 straipsnį siekiama optimaliai naudoti ir koordinuoti sveikatos technologijų vertinimo metodiką, kuri galiausiai taip pat turėtų sumažinti vaistų, dėl kurių, priimdamos sprendimus, valstybės narės naudoja sveikatos technologijų vertinimą, kainų nustatymo ir kompensavimo procesų vėlavimus. Ypač sveikatos technologijų vertinimas apima informaciją apie sveikatos technologijų santykinį efektyvumą ir trumpalaikį bei ilgalaikį efektyvumą (jei tinkama), taip pat atsižvelgiant į platesnę vertinamo vaisto ekonominę ir socialinę naudą taikant kompetentingų institucijų naudojamą metodiką. Sveikatos technologijų vertinimas yra tarpdalykinis procesas, per kurį sistemingai, skaidriai, nešališkai ir tvirtai apibendrinama informacija apie medicinines, socialines, ekonomines ir etines problemas, susijusias su sveikatos technologijos naudojimu. Juo siekiama padėti suformuoti saugią ir veiksmingą sveikatos politiką, orientuotą į pacientą ir siekiančią didžiausios vertės; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(10b)

Sąjungos parama bendradarbiavimui sveikatos technologijų vertinimo srityje pagal 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo

   (6)

  15 straipsnį siekiama optimaliai naudoti ir koordinuoti sveikatos technologijų vertinimo metodiką, kuri galiausiai taip pat turėtų sumažinti vaistų, dėl kurių, priimdamos sprendimus, valstybės narės naudoja sveikatos technologijų vertinimą, kainų nustatymo ir kompensavimo procesų vėlavimus. Ypač sveikatos technologijų vertinimas apima informaciją apie sveikatos technologijų santykinį efektyvumą ir trumpalaikį bei ilgalaikį efektyvumą (jei tinkama), taip pat atsižvelgiant į platesnę vertinamo vaisto ekonominę ir socialinę naudą taikant kompetentingų institucijų naudojamą metodiką. Sveikatos technologijų vertinimas yra tarpdalykinis procesas, per kurį sistemingai, skaidriai, nešališkai ir tvirtai apibendrinama informacija apie medicinines, socialines, ekonomines ir etines problemas, susijusias su sveikatos technologijos naudojimu. Juo siekiama padėti suformuoti saugią ir veiksmingą sveikatos politiką, orientuotą į pacientą ir siekiančią didžiausios vertės; [11 pakeit.]

| (11) | Direktyvoje 89/105/EEB nustatyti vaistų įtraukimo į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį terminai yra privalomi, kaip išaiškinta pagal Teisingumo Teismo praktiką. Patirtis parodė, kad tų terminų ne visada laikomasi ir kad reikia užtikrinti teisinį tikrumą ir patobulinti vaistų įtraukimo į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį procedūrines taisykles. Todėl reikėtų nustatyti veiksmingą ir greitą teisių gynimo sistemą; |
| --- | --- |

(11)

Direktyvoje 89/105/EEB nustatyti vaistų įtraukimo į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį terminai yra privalomi, kaip išaiškinta pagal Teisingumo Teismo praktiką. Patirtis parodė, kad tų terminų ne visada laikomasi ir kad reikia užtikrinti teisinį tikrumą ir patobulinti vaistų įtraukimo į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį procedūrines taisykles. Todėl reikėtų nustatyti veiksmingą ir greitą teisių gynimo sistemą;

| (12) | savo 2009 m. liepos 8 d. komunikate „Farmacijos sektoriaus tyrimo ataskaitos santrauka“ Komisija nurodė, kad dėl kainų nustatymo ir kompensavimo procedūrų dažnai be reikalo vilkinama prekyba generiniais
  ar biologiškai panašiais
  vaistais Sąjungos rinkose. Jei referencinio vaisto kaina jau nustatyta ir vaistas jau įtrauktas į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį, tvirtinant generinių
  ar biologiškai panašių
  vaistų kainas ir kompensavimą pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą nereikėtų reikalauti naujo arba išsamaus jų vertinimo. Todėl tokiais atvejais, jei kalbama apie generinius
  ar biologiškai panašius
  vaistus, tikslinga nustatyti trumpesnius terminus; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

savo 2009 m. liepos 8 d. komunikate „Farmacijos sektoriaus tyrimo ataskaitos santrauka“ Komisija nurodė, kad dėl kainų nustatymo ir kompensavimo procedūrų dažnai be reikalo vilkinama prekyba generiniais
  ar biologiškai panašiais
  vaistais Sąjungos rinkose. Jei referencinio vaisto kaina jau nustatyta ir vaistas jau įtrauktas į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį, tvirtinant generinių
  ar biologiškai panašių
  vaistų kainas ir kompensavimą pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą nereikėtų reikalauti naujo arba išsamaus jų vertinimo. Todėl tokiais atvejais, jei kalbama apie generinius
  ar biologiškai panašius
  vaistus, tikslinga nustatyti trumpesnius terminus; [12 pakeit.]

| (13) | valstybių narių teisminės teisių gynimo priemonės neturėjo ypatingos reikšmės užtikrinant, ar laikomasi terminų, nes dažnai ilgos nacionalinės jurisdikcijos procedūros
  dažnai per ilgos

  atgraso susijusias bendroves nuo ketinimų imtis teisinių veiksmų. Todėl reikia nustatyti
  veiksmingas
  priemones, skirtas
  užtikrinti greitą pažeidimų sprendimą administracinio tarpininkavimo būdu prieš pradedant teismo procesą, taip pat
  kontroliuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimo terminų.
  Tuo tikslu valstybės narės paskiria administracinę instituciją – tai gali būti jau veikianti įstaiga
  ; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

valstybių narių teisminės teisių gynimo priemonės neturėjo ypatingos reikšmės užtikrinant, ar laikomasi terminų, nes dažnai ilgos nacionalinės jurisdikcijos procedūros
  dažnai per ilgos

  atgraso susijusias bendroves nuo ketinimų imtis teisinių veiksmų. Todėl reikia nustatyti
  veiksmingas
  priemones, skirtas
  užtikrinti greitą pažeidimų sprendimą administracinio tarpininkavimo būdu prieš pradedant teismo procesą, taip pat
  kontroliuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimo terminų.
  Tuo tikslu valstybės narės paskiria administracinę instituciją – tai gali būti jau veikianti įstaiga
  ; [13 pakeit.]

| (14) | generinių vaistų kokybė, sauga ir veiksmingumas, taip pat jų

  generinių vaistų
  biologinis lygiavertiškumas
  ar biologiškai panašių vaistų biologinis panašumas
  referenciniam vaistui užtikrinami per rinkodaros leidimo procedūras. Todėl valstybės narės per

  priimdamos sprendimus dėl
  kainų nustatymo ir kompensavimo,
  kompetentingos institucijos

  procedūras neturėtų iš naujo vertinti
  pagrindinių
  aspektų, kuriais buvo remiamasi suteikiant rinkodaros leidimą, įskaitant vaisto kokybę, saugą, veiksmingumą
  , bioekvivalentiškumą
  arba biologinį lygiavertiškumą

  panašumą. Be to, retųjų vaistų atveju kompetentingos institucijos neturėtų iš naujo vertinti priskyrimo prie retųjų vaistų kategorijos kriterijų. Tačiau kompetentingoms institucijoms įtraukiant vaistą į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su visais duomenimis, kuriuos naudoja už vaistų rinkodaros leidimų išdavimą atsakingos institucijos, taip pat galimybė įterpti ar surinkti papildomų duomenų, tinkamų vaistams vertinti
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

generinių vaistų kokybė, sauga ir veiksmingumas, taip pat jų

  generinių vaistų
  biologinis lygiavertiškumas
  ar biologiškai panašių vaistų biologinis panašumas
  referenciniam vaistui užtikrinami per rinkodaros leidimo procedūras. Todėl valstybės narės per

  priimdamos sprendimus dėl
  kainų nustatymo ir kompensavimo,
  kompetentingos institucijos

  procedūras neturėtų iš naujo vertinti
  pagrindinių
  aspektų, kuriais buvo remiamasi suteikiant rinkodaros leidimą, įskaitant vaisto kokybę, saugą, veiksmingumą
  , bioekvivalentiškumą
  arba biologinį lygiavertiškumą

  panašumą. Be to, retųjų vaistų atveju kompetentingos institucijos neturėtų iš naujo vertinti priskyrimo prie retųjų vaistų kategorijos kriterijų. Tačiau kompetentingoms institucijoms įtraukiant vaistą į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su visais duomenimis, kuriuos naudoja už vaistų rinkodaros leidimų išdavimą atsakingos institucijos, taip pat galimybė įterpti ar surinkti papildomų duomenų, tinkamų vaistams vertinti
  ; [14 pakeit.]

| (14a) | tai, kad aspektai, kuriais grindžiamas rinkodaros leidimas, pakartotinai nevertinami pagal kainų nustatymo ir kompensavimo procedūras, neturėtų kliudyti kompetentingoms institucijoms prašyti pateikti duomenis, kurie buvo gauti vykdant rinkodaros leidimo suteikimo procedūrą vertinimo ir sveikatos technologijų vertinimo tikslais, juos vertinti ir jais naudotis. Kompetentingų institucijų, atsakingų už rinkodaros leidimo išdavimą ir kainų nustatymą bei kompensavimą, duomenų mainai turėtų būti vykdomi nacionaliniu lygmeniu, jei tokie mainai egzistuoja. Kompetentingoms institucijoms taip pat turėtų būti leidžiama įtraukti ar surinkti papildomus atitinkamus duomenis vertinimo ir sveikatos technologijų vertinimo tikslais; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(14a)

tai, kad aspektai, kuriais grindžiamas rinkodaros leidimas, pakartotinai nevertinami pagal kainų nustatymo ir kompensavimo procedūras, neturėtų kliudyti kompetentingoms institucijoms prašyti pateikti duomenis, kurie buvo gauti vykdant rinkodaros leidimo suteikimo procedūrą vertinimo ir sveikatos technologijų vertinimo tikslais, juos vertinti ir jais naudotis. Kompetentingų institucijų, atsakingų už rinkodaros leidimo išdavimą ir kainų nustatymą bei kompensavimą, duomenų mainai turėtų būti vykdomi nacionaliniu lygmeniu, jei tokie mainai egzistuoja. Kompetentingoms institucijoms taip pat turėtų būti leidžiama įtraukti ar surinkti papildomus atitinkamus duomenis vertinimo ir sveikatos technologijų vertinimo tikslais; [15 pakeit.]

| (15) | pagal Direktyvą 2001/83/EB, intelektinės nuosavybės teisės nėra priežastis atsisakyti suteikti rinkodaros leidimą, jį panaikinti arba atšaukti. Be to, paraiškų teikimo, sprendimų priėmimo ir sprendimų dėl vaistų kainų reguliavimo ar jų kompensavimo pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas procedūros turėtų būti laikomos administracinėmis procedūromis, kurios nepriklauso nuo intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo. Už tas procedūras atsakingos institucijos, nagrinėdamos paraiškas dėl
  biologiškai lygiaverčio
  generinio
  ar biologiškai panašaus
  vaisto, neturėtų reikalauti informacijos apie referencinio vaisto patento statusą, ir

  tačiau joms turėtų būti leista
  nagrinėti, ar intelektinės nuosavybės teisės iš tiesų buvo pažeistos, jeigu generinis
  ar biologiškai panašus
  vaistas turėtų būti

  būtų
  gaminamas arba tiekiamas rinkai joms priėmus sprendimą. Todėl

  Ta kompetencija turėtų būti palikta valstybėms narėms. Nedarant poveikio valstybių narių atsakomybei nagrinėti informaciją,
  intelektinės nuosavybės klausimai neturėtų nei kirstis su valstybių narių kainų nustatymo ir
  generinių vaistų
  kompensavimo procedūromis, nei jų vilkinti; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

pagal Direktyvą 2001/83/EB, intelektinės nuosavybės teisės nėra priežastis atsisakyti suteikti rinkodaros leidimą, jį panaikinti arba atšaukti. Be to, paraiškų teikimo, sprendimų priėmimo ir sprendimų dėl vaistų kainų reguliavimo ar jų kompensavimo pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas procedūros turėtų būti laikomos administracinėmis procedūromis, kurios nepriklauso nuo intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo. Už tas procedūras atsakingos institucijos, nagrinėdamos paraiškas dėl
  biologiškai lygiaverčio
  generinio
  ar biologiškai panašaus
  vaisto, neturėtų reikalauti informacijos apie referencinio vaisto patento statusą, ir

  tačiau joms turėtų būti leista
  nagrinėti, ar intelektinės nuosavybės teisės iš tiesų buvo pažeistos, jeigu generinis
  ar biologiškai panašus
  vaistas turėtų būti

  būtų
  gaminamas arba tiekiamas rinkai joms priėmus sprendimą. Todėl

  Ta kompetencija turėtų būti palikta valstybėms narėms. Nedarant poveikio valstybių narių atsakomybei nagrinėti informaciją,
  intelektinės nuosavybės klausimai neturėtų nei kirstis su valstybių narių kainų nustatymo ir
  generinių vaistų
  kompensavimo procedūromis, nei jų vilkinti; [16 pakeit.]

| (15a) | valstybės narės turėtų užtikrinti viešą prieigą prie dokumentų ir informacijos – jie turėtų būti tinkamai skelbiami laikantis nacionalinės praktikos, pvz., elektroniniu ir internetiniu formatu. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad teikiama informacija būtų suprantama ir duomenų kiekis pagrįstas. Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų išnagrinėti tolesnio bendradarbiavimo dėl EURIPID kainų informacijos duomenų bazės, kuri kainų skaidrumo požiūriu visos Sąjungos mastu duoda papildomos naudos, veikimo būdus; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

valstybės narės turėtų užtikrinti viešą prieigą prie dokumentų ir informacijos – jie turėtų būti tinkamai skelbiami laikantis nacionalinės praktikos, pvz., elektroniniu ir internetiniu formatu. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad teikiama informacija būtų suprantama ir duomenų kiekis pagrįstas. Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų išnagrinėti tolesnio bendradarbiavimo dėl EURIPID kainų informacijos duomenų bazės, kuri kainų skaidrumo požiūriu visos Sąjungos mastu duoda papildomos naudos, veikimo būdus; [17 pakeit.]

| (15b) | nacionalinių kompetentingų institucijų vykdomos sprendimų priėmimo procedūros skaidrumo, principingumo ir nepriklausomumo principas turėtų būti užtikrinamas viešai skelbiant specialistų, dirbančių institucijose, atsakingose už sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimą, pavardes, jų interesų deklaracijas ir kainų nustatymo bei kompensavimo sprendimų priėmimo procedūrinius veiksmus; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(15b)

nacionalinių kompetentingų institucijų vykdomos sprendimų priėmimo procedūros skaidrumo, principingumo ir nepriklausomumo principas turėtų būti užtikrinamas viešai skelbiant specialistų, dirbančių institucijose, atsakingose už sprendimų dėl kainų nustatymo ir kompensavimo priėmimą, pavardes, jų interesų deklaracijas ir kainų nustatymo bei kompensavimo sprendimų priėmimo procedūrinius veiksmus; [18 pakeit.]

| (16) | valstybės narės dažnai keitė savo sveikatos draudimo sistemas arba priėmė naujų priemonių, kurios patenka į Direktyvos 89/105/EEB taikymo sritį. Todėl būtina nustatyti keitimosi informacija tvarką

  mechanizmą
  , skirtą užtikrinti, kad būtų konsultuojamasi su
  visomis
  suinteresuotosiomis šalimis, ir supaprastinti prevencinį dialogą su Komisija dėl šios direktyvos taikymo,
  įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas
  ; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

valstybės narės dažnai keitė savo sveikatos draudimo sistemas arba priėmė naujų priemonių, kurios patenka į Direktyvos 89/105/EEB taikymo sritį. Todėl būtina nustatyti keitimosi informacija tvarką

  mechanizmą
  , skirtą užtikrinti, kad būtų konsultuojamasi su
  visomis
  suinteresuotosiomis šalimis, ir supaprastinti prevencinį dialogą su Komisija dėl šios direktyvos taikymo,
  įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas
  ; [19 pakeit.]

| (17) | kadangi šios direktyvos tikslo, būtent nustatyti minimalias skaidrumo taisykles, kad būtų užtikrintas vidaus rinkos veikimas, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes kiekvienoje valstybėje narėje nacionalinių priemonių skaidrumas suprantamas ir įgyvendinamas skirtingai, ir kadangi dėl siūlomo veiksmų masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali imtis priemonių. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(17)

kadangi šios direktyvos tikslo, būtent nustatyti minimalias skaidrumo taisykles, kad būtų užtikrintas vidaus rinkos veikimas, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes kiekvienoje valstybėje narėje nacionalinių priemonių skaidrumas suprantamas ir įgyvendinamas skirtingai, ir kadangi dėl siūlomo veiksmų masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali imtis priemonių. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (18) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (7) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(18)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (7) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I skyrius

Taikymo sritis ir apibrėžtys

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bet kokia įstatymu ar kitu teisės aktu nustatyta nacionalinė, regioninė ar vietos priemonė žmonėms skirtų vaistų kainoms kontroliuoti ar į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį įtraukiamų vaistų asortimentui, įskaitant jų kompensavimo mastą ir sąlygas, nustatyti atitiktų šios direktyvos reikalavimus.
  Valstybės narės užtikrina, kad tos priemonės nesidubliuotų regionų ar vietos lygmenimis atitinkamose teritorijose. [20 pakeit.]

2.   Ši direktyva netaikoma:

| a) | savanoriškiems ribotos trukmės susitarimams, kuriuos
  savanoriškai
  sudaro valdžios institucijos ir vaisto rinkodaros leidimo turėtojas, kad šį vaistą būtų galima
  įtraukti į valstybinę sveikatos draudimo sistemą ir sykiu stebėti veiksnius, dėl kurių abi šalys susitarė iš anksto ir kurie susiję su konkretaus vaisto veiksmingumu ir (arba) sąlyginiu veiksmingumu, taip pat suteikti galimybę
  veiksmingai tiekti
  tą vaistą
  pacientams tam tikromis sąlygomis
  ir nustatytą laikotarpį
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

savanoriškiems ribotos trukmės susitarimams, kuriuos
  savanoriškai
  sudaro valdžios institucijos ir vaisto rinkodaros leidimo turėtojas, kad šį vaistą būtų galima
  įtraukti į valstybinę sveikatos draudimo sistemą ir sykiu stebėti veiksnius, dėl kurių abi šalys susitarė iš anksto ir kurie susiję su konkretaus vaisto veiksmingumu ir (arba) sąlyginiu veiksmingumu, taip pat suteikti galimybę
  veiksmingai tiekti
  tą vaistą
  pacientams tam tikromis sąlygomis
  ir nustatytą laikotarpį
  ; [21 pakeit.]

| b) | nacionalinėms priemonėms, skirtoms vaistų kainoms arba jų kompensavimo tvarkai pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas nustatyti, ir kurioms taikomi nacionaliniai arba Sąjungos teisės aktai dėl viešųjų pirkimų, visų pirma Tarybos direktyva 89/665/EEB (8), Tarybos direktyva 92/13/EEB (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (10). |
| --- | --- |

b)

nacionalinėms priemonėms, skirtoms vaistų kainoms arba jų kompensavimo tvarkai pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas nustatyti, ir kurioms taikomi nacionaliniai arba Sąjungos teisės aktai dėl viešųjų pirkimų, visų pirma Tarybos direktyva 89/665/EEB (8), Tarybos direktyva 92/13/EEB (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (10).

Ši direktyva taikoma priemonėms, skirtoms nustatyti, kuriems vaistams gali būti taikomi ribotos trukmės susitarimai ar viešųjų pirkimų procedūros.
  Vadovaujantis Sąjungos ir nacionaliniais teisės aktais dėl verslo informacijos konfidencialumo, pagrindinė informacija, susijusi su į susitarimą ar viešųjų pirkimų procedūras įtrauktu vaistu, pvz., produkto pavadinimas ir rinkodaros leidimo turėtojo pavadinimas, skelbiama viešai, kai tik susitarimai pasirašomi ar procedūros užbaigiamos. [22 pakeit.]

3.   Šioje direktyvoje nėra jokios nuostatos, leidžiančios teikti rinkai vaistą, dėl kurio nėra suteiktas rinkodaros leidimas pagal Direktyvos 2001/83/EB 6 straipsnį.

3a.
     
  Šia direktyva negali būti ginčijamas rinkodaros leidimo tam tikram vaistui išdavimas pagal Direktyvos 2001/83/EB 6 straipsnyje nurodytą procedūrą. [23 pakeit.]

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | vaistas – vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnyje; |
| --- | --- |

1)

vaistas – vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnyje;

| 2) | referencinis vaistas – referencinis vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

2)

referencinis vaistas – referencinis vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 2 dalies a punkte;

| 3) | generinis vaistas – generinis vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 2 dalies b punkte; |
| --- | --- |

3)

generinis vaistas – generinis vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 2 dalies b punkte;

| 3a) | biologiškai panašus vaistas – panašus biologinis vaistas, patvirtintas pagal Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 4 dalį; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

3a)

biologiškai panašus vaistas – panašus biologinis vaistas, patvirtintas pagal Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 4 dalį; [24 pakeit.]

| 4) | sveikatos technologijos – sveikatos technologijos, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/24/ES 3 straipsnio l punkte; |
| --- | --- |

4)

sveikatos technologijos – sveikatos technologijos, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/24/ES 3 straipsnio l punkte;

| 5) | sveikatos technologijų vertinimas –
  bent jau
  vaisto santykinio veiksmingumo arba trumpalaikio bei ilgalaikio efektyvumo vertinimas, palyginti su kitomis sveikatos technologijomis
  ar intervencijomis
  , naudojamomis susijusiems susirgimams gydyti; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

sveikatos technologijų vertinimas –
  bent jau
  vaisto santykinio veiksmingumo arba trumpalaikio bei ilgalaikio efektyvumo vertinimas, palyginti su kitomis sveikatos technologijomis
  ar intervencijomis
  , naudojamomis susijusiems susirgimams gydyti; [25 pakeit.]

| 5a) | savanoriškas kontraktinis susitarimas – valdžios institucijų ir vaisto rinkodaros leidimo turėtojo sudaromas susitarimas, kuris nėra nei privalomas, nei reikalaujamas pagal įstatymą, ir kuris nėra vienintelė alternatyva, kad vaistas būtų įtrauktas į nacionalinę kainų nustatymo ir kompensavimo sistemą; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

5a)

savanoriškas kontraktinis susitarimas – valdžios institucijų ir vaisto rinkodaros leidimo turėtojo sudaromas susitarimas, kuris nėra nei privalomas, nei reikalaujamas pagal įstatymą, ir kuris nėra vienintelė alternatyva, kad vaistas būtų įtrauktas į nacionalinę kainų nustatymo ir kompensavimo sistemą; [26 pakeit.]

| 5b) | pažeidžiamos grupės – gyventojų grupės, kurioms priemonės, kuriomis nustatomas vaistų kompensavimas pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas, turi didžiausią poveikį, pavyzdžiui, vaikai, pensininkai, bedarbiai, nuo retųjų vaistų priklausomi asmenys ir lėtinėmis ligomis sergantys asmenys. [27 pakeit.] |
| --- | --- |

5b)

pažeidžiamos grupės – gyventojų grupės, kurioms priemonės, kuriomis nustatomas vaistų kompensavimas pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas, turi didžiausią poveikį, pavyzdžiui, vaikai, pensininkai, bedarbiai, nuo retųjų vaistų priklausomi asmenys ir lėtinėmis ligomis sergantys asmenys. [27 pakeit.]

II skyrius

Vaistų kainų nustatymas

3 straipsnis

Kainos tvirtinimas

1.   2–9 dalių nuostatos taikomos, jei prekiauti vaistu leidžiama tik po to, kai atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos patvirtino to vaisto kainą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad rinkodaros leidimo turėtojas bet kuriuo metu galėtų pateikti paraišką patvirtinti vaisto kainą,
  kai produktui suteikiamas rinkodaros leidimas
  .
  Valstybės narės pareiškėjams dėl rinkodaros leidimo taip pat gali suteikti galimybę pateikti tokias kainos patvirtinimo paraiškas gavus teigiamą 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą

   (11)

  , įsteigto Žmonėms skirtų vaistų komiteto arba už rinkodaros leidimų procedūrą atsakingos nacionalinės institucijos nuomonę dėl rinkodaros leidimo atitinkamam vaistui suteikimo
  . Kompetentingos institucijos
  per 10 dienų nuo paraiškos gavimo
  pareiškėjui pateikia oficialų gavimo patvirtinimą. [28 pakeit.]

3.   Valstybės narės užtikrina, kad sprendimas dėl tam tikro vaisto galimos kainos nustatymo priimamas ir pranešamas pareiškėjui per 60 dienų

  90 dienų
  po paraiškos, kurią pagal atitinkamoje valstybėje narėje nustatytus reikalavimus pateikė rinkodaros leidimo turėtojas, gavimo. Tačiau jei tai vaistai, dėl kurių valstybės narės priimdamos sprendimą taiko sveikatos technologijų vertinimą, tuomet terminas yra 90 dienų. Jei tai generiniai vaistai – terminas yra 15 dienų

  30 dienų
  , jeigu referencinio vaisto kaina yra patvirtinta kompetentingų institucijų.
  Prireikus valstybės narės, priimdamos sprendimą dėl vaistų kainų nustatymo, taiko sveikatos technologijų vertinimą. [29 pakeit.]

4.   Valstybės narės išsamiai nurodo informaciją ir dokumentus, kuriuos turi pateikti pareiškėjas.

5.   Jei paraišką pagrindžianti informacija yra netinkama, kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša pareiškėjui apie reikalaujamą išsamią papildomą informaciją ir per 60 dienų

  90 dienų
  po tos papildomos informacijos gavimo priima galutinį sprendimą. Tačiau jei tai vaistai, dėl kurių valstybės narės priimdamos sprendimą taiko sveikatos technologijų vertinimą, tuomet terminas yra 90 dienų. Jei tai generiniai vaistai – terminas bet kuriuo atveju yra 15 dienų

  30 dienų
  , jeigu referencinio vaisto kaina yra patvirtinta kompetentingų institucijų. Valstybės narės nereikalauja jokios papildomos informacijos, kurios nėra konkrečiai reikalaujama nacionaliniuose teisės aktuose arba administracinėse gairėse.
  [30 pakeit.]

6.   Jei sprendimas per 3 ir 5 dalyse nustatytą terminą nepriimtas, pareiškėjas turi teisę prekiauti vaistu savo pasiūlyta kaina.

7.   Jei kompetentingos institucijos nusprendžia neleisti prekiauti atitinkamu vaistu pareiškėjo pasiūlyta kaina, tame sprendime išdėstomos objektyviais ir patikrinamais kriterijais grindžiamos priežastys, taip pat visi vertinimai, ekspertų nuomonės ar rekomendacijos, kuriomis jis pagrįstas. Pareiškėjas informuojamas apie visas galimas teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones ir pasinaudojimo tomis priemonėmis terminus.

8.   Valstybės narės atitinkamame leidinyje skelbia

  praneša Komisijai apie
  kriterijus, į kuriuos privalo atsižvelgti kompetentingos institucijos, tvirtindamos vaistų kainas, ir praneša apie juos Komisijai.
  Tie kriterijai ir informacija apie sprendimus priimančias nacionalinio ar regioninio lygmens įstaigas skelbiami viešai. [31 pakeit.]

9.   Jei kompetentingos institucijos savo iniciatyva nusprendžia sumažinti konkrečiai nurodyto vaisto kainą, sprendime išdėstomos objektyviais ir patikrinamais kriterijais grindžiamos priežastys, taip pat visi vertinimai, ekspertų nuomonės ar rekomendacijos, kuriomis jis pagrįstas. Apie tokį sprendimą pranešama rinkodaros leidimo turėtojui; šis informuojamas apie visas galimas teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones ir pasinaudojimo tomis priemonėmis terminus.
  Sprendimas ir motyvų pareiškimo santrauka nedelsiant skelbiami viešai. [32 pakeit.]

4 straipsnis

Kainos padidinimas

1.   Nedarant poveikio5 straipsniui, 2–6 dalių nuostatos taikomos, jei vaisto kainą padidinti leidžiama tiktai gavus išankstinį kompetentingų institucijų sutikimą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad rinkodaros leidimo turėtojas bet kuriuo metu

  , laikydamasis nacionalinės teisės aktų,
  galėtų pateikti paraišką vaisto kainai padidinti. Kompetentingos institucijos
  per 10 dienų nuo paraiškos gavimo
  pareiškėjui pateikia oficialų gavimo patvirtinimą. [33 pakeit.]

3.   Valstybės narės užtikrina, kad sprendimas dėl

  priimti ar atmesti
  rinkodaros leidimo turėtojo pagal atitinkamos valstybės narės nustatytus reikalavimus pateiktos paraiškos

  pateiktą paraišką
  vaisto kainai padidinti būtų priimamas ir pareiškėjui pranešamas per 60 dienų

  90 dienų
  po paraiškos gavimo. [34 pakeit.]

Esant nepaprastai dideliam paraiškų skaičiui, pirmoje pastraipoje nustatytas terminas gali būti pratęstas tik vieną kartą dar 60 dienų. Apie tokį pratęsimą pareiškėjui pranešama dar nepasibaigus pirmoje pastraipoje nustatytam terminui.

4.   Valstybės narės išsamiai nurodo informaciją ir dokumentus, kuriuos turi pateikti pareiškėjas.

Pareiškėjas kompetentingoms institucijoms pateikia reikiamą informaciją, kartu išsamiai apibūdindamas po paskutinio vaisto kainos nustatymo įvykusius pokyčius, kurie, jo nuomone, pateisina prašomą kainos padidinimą. Jei paraišką pagrindžianti informacija yra netinkama, kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša pareiškėjui apie reikalaujamą išsamią papildomą informaciją ir per 60 dienų

  90 dienų
  po tos papildomos informacijos gavimo priima galutinį sprendimą. Valstybės narės nereikalauja jokios papildomos informacijos, kurios nėra konkrečiai reikalaujama nacionaliniuose teisės aktuose arba administracinėse gairėse.
  [35 pakeit.]

5.   Jei sprendimas per 3 ir 4 dalyse nurodytą terminą nepriimamas, pareiškėjas turi teisę prekiauti vaistu savo pasiūlyta padidinta kaina.
  [36 pakeit.]

6.   Jeigu kompetentingos institucijos nusprendžia visiškai ar iš dalies neleisti didinti vaisto kainos, sprendime išdėstomi objektyviais ir patikrinamais kriterijais grindžiami motyvai ir pareiškėjas informuojamas apie visas galimas teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones ir pasinaudojimo tomis priemonėmis terminus.

5 straipsnis

Kainų įšaldymas ir sumažinimas

1.   Jei valstybės narės kompetentingos institucijos nustato visų arba tam tikros kategorijos vaistų kainų įšaldymą arba sumažinimą, ta valstybė narė paskelbia pareiškimą, nurodydama objektyviais ir patikrinamais kriterijais grindžiamus tokio sprendimo motyvus, jei reikia, pagrįsdama vaistų, kurių kainos įšaldytos arba sumažintos, kategorijas.
  Valstybės narės tokius kompetentingų institucijų sprendimus kasmet peržiūri. [37 pakeit.]

2.   Rinkodaros leidimo turėtojai gali teikti paraišką taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo kainų įšaldymo arba sumažinimo, jei tai pagrįsta ypatingomis priežastimis. Paraiškoje išdėstomi tinkami motyvai. Valstybės narės užtikrina, kad rinkodaros leidimo turėtojas bet kuriuo metu galėtų pateikti paraišką dėl leidžiančios nukrypti nuostatos. Kompetentingos institucijos
  per 10 dienų nuo paraiškos gavimo
  pareiškėjui pateikia oficialų gavimo patvirtinimą. [38 pakeit.]

3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagrįstas sprendimas dėl 2 dalyje nurodytos paraiškos būtų priimamas ir pareiškėjui pranešamas per 60 dienų

  90 dienų
  nuo paraiškos gavimo. Jei paraišką pagrindžianti informacija yra netinkama, kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša pareiškėjui apie reikalaujamą išsamią papildomą informaciją ir per 60 dienų

  90 dienų
  po tos papildomos informacijos gavimo priima galutinį sprendimą. Jei tokia leidžianti nukrypti nuostata taikoma, kompetentingos institucijos nedelsdamos viešai paskelbia apie leistą kainų padidinimą. [39 pakeit.]

Esant nepaprastai dideliam paraiškų skaičiui, pirmoje pastraipoje nustatytas atitinkamas terminas gali būti pratęstas tik vieną kartą dar 60 dienų. Apie tokį pratęsimą pareiškėjui pranešama dar nepasibaigus pirmoje pastraipoje nustatytam terminui.

6 straipsnis

Pelno kontrolė

Jei valstybė narė nustato priemonių, kuriomis tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas už vaistų pateikimą rinkai atsakingų asmenų pelningumas, sistemą, ta valstybė narė atitinkame leidinyje paskelbia ir Komisijai pateikia tokią informaciją:

| a) | metodą (-us), kuriuo (-iais) atitinkama valstybė narė nustato pelningumą: pardavimo ir (arba) kapitalo grąžą; |
| --- | --- |

a)

metodą (-us), kuriuo (-iais) atitinkama valstybė narė nustato pelningumą: pardavimo ir (arba) kapitalo grąžą;

| b) | tikslinio pelno dydį, šiuo metu leidžiamą asmenims, atsakingiems už vaistų tiekimą rinkai atitinkamoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

tikslinio pelno dydį, šiuo metu leidžiamą asmenims, atsakingiems už vaistų tiekimą rinkai atitinkamoje valstybėje narėje;

| c) | kriterijus, pagal kuriuos tikslinės pelno normos yra leidžiamos atskiram asmeniui, atsakingam už vaistų pateikimą rinkai, taip pat kriterijus, pagal kuriuos jiems toje valstybėje leidžiama nepaskirstyti pelno, viršijančio jiems nustatytą tikslinį pelną; |
| --- | --- |

c)

kriterijus, pagal kuriuos tikslinės pelno normos yra leidžiamos atskiram asmeniui, atsakingam už vaistų pateikimą rinkai, taip pat kriterijus, pagal kuriuos jiems toje valstybėje leidžiama nepaskirstyti pelno, viršijančio jiems nustatytą tikslinį pelną;

| d) | maksimalų procentinio dydžio pelną, viršijantį tikslinį pelną, kurį asmeniui, atsakingam už vaistų pateikimą rinkai, leidžiama išlaikyti atitinkamoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

d)

maksimalų procentinio dydžio pelną, viršijantį tikslinį pelną, kurį asmeniui, atsakingam už vaistų pateikimą rinkai, leidžiama išlaikyti atitinkamoje valstybėje narėje.

Kartą per metus arba padarius esminius pakeitimus pirmoje pastraipoje nurodyta informacija yra atnaujinama.

Jeigu be tiesioginio ar netiesioginio pelno kontroliavimo sistemos valstybė narė tam tikroms vaistų rūšims, nepatenkančioms į pelno kontroliavimo sritį, naudoja kainų kontroliavimo sistemą, tokiam kainų kontroliavimui, jei galima, taikomi 3, 4 ir 5 straipsniai. Tačiau tie straipsniai netaikomi, jei tiesioginio ar netiesioginio pelno kontroliavimo sistemos įprastinis taikymas lemia tik atskiro vaisto kainos nustatymą.

III skyrius

Vaistų kompensavimas pagal valstybines sveikatos draudimo sistemas

7 straipsnis

Vaistų įtraukimas į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį

1.   2–8 dalys taikomos, jei vaistas pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą kompensuojamas tik kompetentingoms institucijoms nusprendus įtraukti šį vaistą į tos sistemos taikymo sritį.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad rinkodaros leidimo turėtojas bet kuriuo metu

  , gavęs produkto rinkodaros leidimą,
  galėtų pateikti paraišką įtraukti vaistą į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį. Jeigu valstybinė sveikatos draudimo sistema sudaryta iš kelių kompensavimo sistemų arba kategorijų, rinkodaros leidimo turėtojas turi teisę teikti paraišką vaistui įtraukti į pasirinktos sistemos ar kategorijos taikymo sritį.

  Valstybės narės taip pat gali suteikti rinkodaros leidimo turėtojams galimybę pateikti tokias paraiškas dėl įtraukimo gavus teigiamą Reglamentu (EB) Nr
  . 
  726/2004 įsteigto Žmonėms skirtų vaistų komiteto arba už rinkodaros leidimų procedūrą atsakingos nacionalinės institucijos nuomonę.
  Kompetentingos institucijos
  per 10 dienų nuo paraiškos gavimo
  pareiškėjui pateikia oficialų gavimo patvirtinimą. [40 pakeit.]

3.   Valstybės narės išsamiai nurodo informaciją ir dokumentus, kuriuos turi pateikti pareiškėjas.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sprendimas dėl rinkodaros leidimo turėtojo pagal atitinkamos valstybės narės nustatytus reikalavimus pateiktos paraiškos vaistui įtraukti į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį būtų priimamas ir pareiškėjui pranešamas per 60 dienų

  90 dienų
  po paraiškos gavimo. Tačiau jei tai vaistai, dėl kurių valstybės narės priimdamos sprendimą taiko sveikatos technologijų vertinimą, tuomet terminas yra 90 dienų. Jei tai generiniai vaistai – terminas yra 15 dienų

  30 dienų
  , jeigu referencinis vaistas jau yra įtrauktas į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį.
  Prireikus valstybės narės, priimdamos sprendimą dėl vaistų įtraukimo į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį, taiko sveikatos technologijų vertinimą. [41 pakeit.]

5.   Jei paraišką pagrindžianti informacija yra netinkama, kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša pareiškėjui apie reikalaujamą išsamią papildomą informaciją ir per 60 dienų

  90 dienų
  po tos papildomos informacijos gavimo priima galutinį sprendimą. Tačiau jei tai vaistai, dėl kurių valstybės narės priimdamos sprendimą taiko sveikatos technologijų vertinimą, tuomet terminas yra 90 dienų. Jei tai generiniai vaistai – terminas yra 15 dienų

  30 dienų
  , jeigu referencinis vaistas jau yra įtrauktas į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį. Valstybės narės nereikalauja jokios papildomos informacijos, kurios nėra konkrečiai reikalaujama nacionaliniuose teisės aktuose arba administracinėse gairėse. [42 pakeit.]

6.   Valstybės narės, nepaisydamos savo vidaus procedūrų, užtikrina, kad bendras laikotarpis, per kurį atliekama šio straipsnio 5 dalyje nustatyta įtraukimo procedūra ir 3 straipsnyje nustatyta kainos patvirtinimo procedūra, neviršytų 120 dienų

  180 dienų
  . Tačiau jei tai vaistai, dėl kurių valstybės narės priimdamos sprendimą taiko sveikatos technologijų vertinimą, tuomet terminas neviršija 180 dienų. Jei tai generiniai vaistai – terminas neviršija 30 dienų

  60 dienų
  , jeigu referencinis vaistas jau yra įtrauktas į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį. Pagal šio straipsnio 5 dalį arba 3 straipsnio 5 dalį tuos terminus galima pratęsti. [43 pakeit.]

7.   Sprendime neįtraukti vaisto į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį nurodomi objektyviais ir patikrinamais kriterijais pagrįsti motyvai. Sprendime įtraukti vaistą į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį nurodomi objektyviais ir patikrinamais kriterijais pagrįsti motyvai, įskaitant vaisto kompensavimo dydį ir sąlygas.

Pirmoje pastraipoje nurodytuose sprendimuose taip pat pateikiami

  pateikiamas
  ekspertų vertinimas, ekspertų nuomonė arba rekomendacijos, kuriomis

  kuriais
  jie pagrįsti. Pareiškėjas informuojamas apie visas galimas
  tarpininkavimo ir
  teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones, 8 straipsnyje nustatytą teisių gynimo procedūrą ir pasinaudojimo tomis priemonėmis

  priemonių procedūras ir apie toms procedūroms taikomus
  terminus.

Į kriterijus, kuriais grindžiami pirmoje pastraipoje nurodyti sprendimai, turi būti įtrauktas nepatenkintų medicininių poreikių ir klinikinės naudos bei naudos visuomenei vertinimas, inovacijos ir gyventojų pažeidžiamiausių grupių apsauga. [44 pakeit.]

8.   Valstybės narės atitinkamame leidinyje skelbia kriterijus, į kuriuos privalo atsižvelgti kompetentingos institucijos, priimdamos sprendimą dėl vaistų įtraukimo ar neįtraukimo į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį, ir praneša juos Komisijai.
  Tie kriterijai ir informacija apie sprendimus priimančias nacionalinio ar regioninio lygmens įstaigas skelbiama viešai. [45 pakeit.]

8 straipsnis

Teisių

  Tarpininkavimo ir teisių
  gynimo procedūra tais atvejais, kai buvo viršyti terminai, susiję su vaistų įtraukimu į sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį

  priemonių procedūros

1.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai buvo
  užfiksuotas nepateisinamas vilkinimas ar buvo
  viršyti 7 straipsnyje
  ir jų nacionaliniuose teisės aktuose
  nustatyti terminai, pareiškėjas galėtų pasinaudoti veiksmingomis ir greitomis
  tarpininkavimo arba
  teisių gynimo priemonėmis

  priemonių procedūromis
  .

2.   Valstybės narės
  tarpininkavimo ar
  teisių gynimo procedūrai skiria

  procedūroms gali skirti administracinę
  instituciją ir paveda jai tokius

  suteikti jai
  įgaliojimus

| a) | kuo anksčiau, taikant tarpines preliminarias procedūras, imtis laikinųjų priemonių, kuriomis siekiama atitaisyti tariamą susijusių interesų pažeidimą arba užkirsti kelią jų tolesniam pažeidimui;. |
| --- | --- |

a)

kuo anksčiau, taikant tarpines preliminarias procedūras, imtis laikinųjų priemonių, kuriomis siekiama atitaisyti tariamą susijusių interesų pažeidimą arba užkirsti kelią jų tolesniam pažeidimui;.

| b) | tais atvejais, kai buvo viršyti 7 straipsnyje nustatyti terminai, nuspręsti atlyginti pareiškėjui padarytą žalą (jeigu reikalaujama ją atlyginti), nebent kompetentinga institucija galėtų įrodyti, kad vėluota ne dėl jos kaltės; |
| --- | --- |

b)

tais atvejais, kai buvo viršyti 7 straipsnyje nustatyti terminai, nuspręsti atlyginti pareiškėjui padarytą žalą (jeigu reikalaujama ją atlyginti), nebent kompetentinga institucija galėtų įrodyti, kad vėluota ne dėl jos kaltės;

| c) | nustatyti baudą, apskaičiuotą pagal kiekvieną vėlavimo dieną. |
| --- | --- |

c)

nustatyti baudą, apskaičiuotą pagal kiekvieną vėlavimo dieną.

Bauda, numatyta c punkte, apskaičiuojama atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą, jo trukmę ir į būtinybę užtikrinti, kad pati bauda turėtų nuo tolesnių pažeidimų atgrasantį poveikį.

Valstybės narės gali nustatyti, kad pirmoje pastraipoje nurodyta institucija gali atsižvelgti į galimas laikinųjų priemonių taikymo pasekmes visiems interesams, kurie galėtų būti pažeisti, taip pat į visuomenės interesus, bei gali nuspręsti netaikyti tokių priemonių, jei jų neigiamos pasekmės galėtų viršyti jų teikiamą naudą.

3.   Sprendimas netaikyti laikinųjų priemonių neturi prejudicinės reikšmės jokiam kitam asmens, prašančio taikyti tokias priemones, reikalavimui.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad už teisių gynimo procedūrą atsakingų institucijų priimtų sprendimų vykdymas būtų veiksmingai užtikrinamas.

5.   2 dalyje nurodyta institucija yra nepriklausoma nuo kompetentingų institucijų, atsakingų už žmonėms skirtų vaistų kontrolę arba į sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį įtraukiamų vaistų asortimento nustatymą.

6.   2 dalyje nurodyta institucija pateikia savo sprendimo motyvus. Be to, jeigu institucija yra neteisminė, turi būti numatytos atitinkamos nuostatos, garantuojančios procedūras, pagal kurias visos tariamai neteisėtos priemonės, kurių ėmėsi nepriklausoma institucija, arba visi tariami jai suteiktų įgaliojimų panaudojimo trūkumai galėtų būti peržiūrėti teisme arba kitoje institucijoje, kuri laikoma teismu ar tribunolu, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 267 straipsnyje, ir kuri nepriklauso nei nuo kompetentingos institucijos, nei nuo 2 dalyje nurodytos institucijos.

Tokios 2 dalyje nurodytos institucijos nariai skiriami ir atleidžiami iš pareigų tokiomis pačiomis sąlygomis kaip teisėjai, kiek tai susiję su institucija, atsakinga už jų skyrimą, jų kadenciją ir jų atleidimą. Bent nepriklausomos institucijos pirmininkas turi turėti tokią pačią juridinę ir profesinę kvalifikaciją, kaip teisėjai. Ši institucija priima sprendimus laikydamasi tvarkos, pagal kurią išklausomos abi pusės, o šie sprendimai kiekvienos valstybės narės nustatytu būdu turi būti teisiškai įpareigojantys.
  [46 pakeit.]

9 straipsnis

Vaistų pašalinimas iš valstybinių sveikatos draudimo sistemų

1.   Sprendime pašalinti vaistą iš valstybinės sveikatos draudimo sistemos arba pakeisti atitinkamo vaisto kompensavimo dydį ar sąlygas yra nurodomi objektyviais ir patikrinamais kriterijais pagrįsti motyvai. Kartu su tokiais sprendimais
  pateikiamas nepatenkintų medicininių poreikių vertinimas, nurodomas klinikinis poveikis bei socialinės sąnaudos ir apibūdinama gyventojų pažeidžiamiausių grupių apsauga, taip pat
  pateikiami visi vertinimai, ekspertų nuomonės arba rekomendacijos, kuriomis jie pagrįsti. Pareiškėjas informuojamas apie visas galimas teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones ir pasinaudojimo tomis priemonėmis terminus. [47 pakeit.]

2.   Sprendime pašalinti vaistų kategoriją iš valstybinės sveikatos draudimo sistemos arba pakeisti atitinkamos kategorijos kompensavimo dydį ar sąlygas yra nurodomi objektyviais ir patikrinamais kriterijais pagrįsti motyvai, ir toks sprendimas skelbiamas atitinkamame leidinyje. [48 pakeit.]

2a.
     
  Sprendimas pašalinti vaistą ar vaistų kategoriją iš valstybinės sveikatos draudimo sistemos skelbiamas viešai, ir taip pat pateikiama motyvų pareiškimo santrauka. [49 pakeit.]

10 straipsnis

Vaistų klasifikavimas jų įtraukimo į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį tikslais

1.   Kai vaistai skirstomi į grupes arba klasifikuojami pagal terapinius ar kitokius kriterijus siekiant juos įtraukti į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį, taikomos 2, 3 ir 4 dalys.

2.   Valstybės narės atitinkamame leidinyje skelbia objektyvius ir patikrinamus kriterijus, kuriais remiantis vaistai klasifikuojami siekiant juos įtraukti į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį, ir praneša juos Komisijai.

3.   Valstybės narės atitinkamame leidinyje skelbia metodus, naudojamus tokių į grupes skirstomų arba klasifikuojamų vaistų įtraukimo į valstybinės sveikatos draudimo sistemos taikymo sritį sąlygoms arba jų kompensavimo pagal tą sistemą dydžiui nustatyti.

4.   Rinkodaros leidimo turėtojo prašymu kompetentingos institucijos nurodo objektyvius duomenis, kuriais, taikydamos 2 ir 3 dalyse nurodytus kriterijus ir metodus, jos rėmėsi atitinkamo vaisto kompensavimo tvarkai nustatyti. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos informuoja rinkodaros leidimo turėtoją apie visas įmanomas teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones ir pasinaudojimo tomis priemonėmis terminus.

11 straipsnis

Priemonės tam tikrų vaistų išrašymui kontroliuoti arba skatinti

1.   Kai valstybės narės priima priemones, skirtas konkrečiai nurodytų vaistų
  arba vaistų kategorijos
  išrašymui kontroliuoti arba skatinti, taikomos 2, 3 ir 4 dalys. [50 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodytos priemonės pagrindžiamos objektyviais ir patikrinamais kriterijais.

3.   1 dalyje nurodytos priemonės ir visi vertinimai, ekspertų nuomonės arba rekomendacijos, kuriomis jos pagrįstos, skelbiamos atitinkamame leidinyje
  ir yra prieinamos visuomenei
  . [51 pakeit.]

4.   Jeigu 1 dalyje nurodytos priemonės daro poveikį rinkodaros leidimo turėtojo interesams arba teisinei padėčiai, jo prašymu kompetentingos institucijos nurodo objektyvius duomenis ir kriterijus, kuriais remiantis atitinkamam vaistui buvo nustatytos minėtos priemonės. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos informuoja rinkodaros leidimo turėtoją apie visas galimas teisių gynimo (įskaitant teismines) priemones ir pasinaudojimo tomis priemonėmis terminus.

IV skyrius

Specialūs reikalavimai

12 straipsnis

Terminai

1.   3, 4, 5 ir 7 straipsniuose nustatyti terminai – tai laikotarpiai nuo paraiškos arba, tam tikrais atvejais, papildomos informacijos gavimo iki atitinkamo sprendimo faktinio įsigaliojimo dienos. Visi sprendimui priimti ir įsigalioti būtini ekspertų vertinimai ir administraciniai veiksmai atliekami laikantis nustatytų terminų.

1a.
     
  Tačiau jei tai generiniai vaistai, tam tikri paraiškos pateikimo ir atitinkamų sprendimų įsigaliojimo laikotarpiai neįtraukiami į terminus, jeigu nė vienas iš tų laikotarpių nėra ilgesnis kaip vienas kalendorinis mėnuo ir jeigu tie laikotarpiai yra aiškiai reglamentuojami nacionalinės teisės aktuose arba administracinėse gairėse. [52 pakeit.]

1b.
     
  Jei reikalingas sprendimų priėmimo procesas, kurio metu būtų vykdomos rinkodaros leidimo turėtojo ir kompetentingos institucijos derybos, 3, 4, 5 ir 7 straipsniuose nurodyti terminai sustabdomi nuo momento, kai kompetentinga institucija pateikia savo pasiūlymus rinkos leidimo turėtojui, iki tol, kol rinkodaros leidimo turėtojas jai pateikia atsakymą į tuos pasiūlymus. [53 pakeit.]

13 straipsnis

Papildomi kokybės, saugos, veiksmingumo arba biologinio lygiavertiškumo įrodymai

  Pagrindinių rinkodaros leidimo aspektų nevertinimas iš naujo

1.
     
  Kompetentingos institucijos

  Valstybės narės, priimdamos sprendimus dėl kainų nustatymo ir kompensavimo, nevertina iš naujo
  pagrindinių
  aspektų, kuriais buvo remiamasi suteikiant rinkodaros leidimą, įskaitant

  kaip antai

  vaisto kokybę, saugą, veiksmingumą arba biologinį lygiavertiškumą

  kokybės, saugos, veiksmingumo, bioekvivalentiškumo, biologinio panašumo arba priskyrimo prie retųjų vaistų kategorijos kriterijų
  .

1a.
     
  1 dalis taikoma nepažeidžiant kompetentingų institucijų teisės prašyti pateikti duomenis, kurie buvo gauti vykdant rinkodaros leidimo suteikimo procedūrą vertinimo ir sveikatos technologijų vertinimo tikslais, juos vertinti ir jais naudotis, kad įtraukiant vaistą į privalomą sveikatos draudimo sistemą institucijos prireikus galėtų įvertinti vaisto santykinį veiksmingumą ir trumpalaikį bei ilgalaikį efektyvumą.

1b
     
  . Kompetentingoms institucijoms taip pat suteikiama galimybė įterpti ar surinkti papildomų duomenų, tinkamų vaistams vertinti. [54 pakeit.]

14 straipsnis

Nesikirtimas su intelektinės nuosavybės teisėmis

1.   Paraiškų teikimo, sprendimų priėmimo ir sprendimų dėl vaistų kainų reguliavimo pagal 3 straipsnį ar jų įtraukimo į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį pagal 7 ir 9 straipsnius priėmimo procedūras valstybės narės laiko administracinėmis procedūromis, kurios nepriklauso nuo intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo.

2.   Intelektinės nuosavybės teisių apsauga negali būti priežastis atsisakyti priimti sprendimą, susijusį su vaisto kaina arba jo įtraukimu į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, jį panaikinti arba atšaukti.

3.   1 ir 2 dalys taikomos nepažeidžiant Sąjungos ir nacionalinių teisės aktų,, susijusių su intelektinės nuosavybės apsauga.

V skyrius

Skaidrumo priemonės

15 straipsnis

Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Kai valstybė narė ketina priimti arba pakeisti bet kurią
  teisėkūros
  priemonę, kuri patenka į šios direktyvos taikymo sritį, ji suteikia suinteresuotosioms šalims
  , įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, pvz., pacientų ir vartotojų grupes,
  galimybę per pagrįstą laikotarpį pateikti pastabas dėl priemonės projekto. Kompetentingos institucijos skelbia konsultacijų taisykles. Konsultacijų rezultatai, išskyrus konfidencialią informaciją, vadovaujantis Sąjungos ir nacionaliniais teisės aktais dėl verslo informacijos konfidencialumo, skelbiami viešai. [55 pakeit.]

15a straipsnis

Sprendimus priimančių institucijų ir kainų skaidrumas

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, kontroliuojančios vaistų kainas ar nustatančios vaistų kompensavimo pagal sveikatos draudimo sistemas tvarką, viešai skelbtų nuolatos atnaujinamą savo sprendimus priimančių institucijų narių sąrašą ir tų narių interesų deklaracijas.

2.
     
  1 dalis taip pat taikoma 8 straipsnio 2 dalyje nurodytai administracinei institucijai.

3.
     
  Bent kartą per metus kompetentingos institucijos atitinkamame leidinyje skelbia ir Komisijai pateikia išsamų sąrašą vaistų, kuriems taikomos jų sveikatos draudimo sistemos ir kurių kainos buvo nustatytos atitinkamu laikotarpiu. [56 pakeit.]

16 straipsnis

Pranešimai apie nacionalinių priemonių projektus

1.   Kai valstybės narės ketina priimti arba pakeisti bet kurią priemonę, kuri patenka į šios direktyvos taikymo sritį, jos nedelsdamos pateikia Komisijai numatytos priemonės projektą ir priemonę pagrindžiančias priežastis.

2.   Jei reikia, valstybės narės tuo pačiu metu pateikia tiesiogiai ir iš esmės susijusių pagrindinių įstatymų arba kitų teisės aktų nuostatų tekstą, jei jo reikia pasiūlytos priemonės poveikiui įvertinti.

3.   Jei valstybės narės pakeičia projektą taip, kad stipriai pasikeičia priemonės taikymo sritis arba esmė, arba sutrumpėja iš pradžių numatytas įgyvendinimo tvarkaraštis, jos iš naujo pateikia 1 dalyje nurodytą priemonės projektą.

4.   Komisija gali per tris mėnesius pateikti savo pastabas priemonės projektą pateikusiai valstybei narei.

Atitinkama valstybė narė kuo išsamiau atsižvelgia į Komisijos pastabas, visų pirma jeigu nurodoma, kad priemonė gali būti nesuderinama su Sąjungos teise.

5.   Jei atitinkama valstybė narė galutinai priima priemonės projektą, ji nedelsdama pateikia Komisijai galutinį tekstą. Jei Komisija pateikė pastabas pagal 4 dalį, su šiuo tekstu pateikiama ataskaita, kurioje nurodoma, kokių priemonių imtasi gavus Komisijos pastabas.
  [57 pakeit.]

17 straipsnis

Terminų laikymosi ataskaita

1.   Valstybės narės iki ... (*) sausio 31 d. ir po to iki kiekvienų metų sausio 31 d. bei liepos 1 d. atitinkame leidinyje paskelbia ir Komisijai pateikia išsamią ataskaitą, nurodydamos tokią informaciją: [58 pakeit.]

| a) | per ankstesnius metus pagal 3, 4 ir 7 straipsnius gautų paraiškų skaičių; |
| --- | --- |

a)

per ankstesnius metus pagal 3, 4 ir 7 straipsnius gautų paraiškų skaičių;

| b) | laiką, kurio prireikė sprendimui dėl kiekvienos pagal 3, 4 ir 7 straipsnius gautos paraiškos priimti; |
| --- | --- |

b)

laiką, kurio prireikė sprendimui dėl kiekvienos pagal 3, 4 ir 7 straipsnius gautos paraiškos priimti;

| c) | pagrindinių vėlavimo (jei būta) priežasčių analizę ir rekomendacijas, kaip sprendimų priėmimo procesą užbaigti per šioje direktyvoje nustatytus terminus. |
| --- | --- |

c)

pagrindinių vėlavimo (jei būta) priežasčių analizę ir rekomendacijas, kaip sprendimų priėmimo procesą užbaigti per šioje direktyvoje nustatytus terminus.

Taikant pirmos pastraipos a punktą atskiriami generiniai vaistai, kuriems pagal 3, 4 ir 7 straipsnius taikomi trumpesni terminai, ir kiti vaistai.

Taikant pirmos pastraipos b punkto nuostatas pranešama apie bet kokį procedūros sustabdymą prašant, kad pareiškėjas pateiktų papildomos informacijos, aiškiai nurodant sustabdymo trukmę ir išsamias priežastis.

2.   Komisija kas šešis mėnesius

  kasmet
  skelbia ataskaitą, kurioje pateikia valstybių narių pagal 1 dalį pateiktą informaciją. [59 pakeit.]

VI skyrius

Baigiamosios nuostatos

18 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip ... (**) priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo ... (***).

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

19 straipsnis

Šios direktyvos įgyvendinimo ataskaita

1.   Valstybės narės teikia Komisijai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą iki ... (****), ir vėliau – kas trejus metus.

2.   Komisija iki ... (*****) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą. Kartu su ataskaita gali būti teikiami atitinkami pasiūlymai.

20 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 89/105/EEB panaikinama nuo ... (******).

Direktyvos 89/105/EEB 10 straipsnis tebetaikomas.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

21 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

22 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 81.

1

(2)  2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento pozicija

2

(3)  OL L 40, 1989 2 11, p. 8.

3

(4)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

4

(5)  

  OL C 299, 2012 10 4, p. 81.

5

OL C 299, 2012 10 4, p. 81.

(6)  

  OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

6

OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

(7)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

7

(8)  1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos Direktyva 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33).

8

(9)  1992 m. vasario 25 d. Tarybos Direktyva 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14).

9

(10)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 114).

10

(11)  

  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

11

OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

(*)  Kiti metai po 18 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos.

*

(**)  Paskutinė 12-ojo mėnesio diena po šios direktyvos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

**

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(***)  Diena po pirmoje pastraipoje nustatytos datos.

***

(****)  Dveji metai nuo 18 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytos datos.

****

(*****)  Treji metai nuo 18 straipsnio 1 dalie antroje pastraipoje nurodytos datos.

*****

(******)  18 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nustatyta data.

******

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/134 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/134

---

P7_TA(2013)0040

Bendra žuvininkystės politika ***I

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0425),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0198/2011),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. gegužės 4 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. gegužės 4 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto į nuomones (A7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto į nuomones (A7-0008/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | primena savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“ (3); pakartoja, kad siekiant sudaryti Sąjungai sąlygas įgyvendinti esamus politinius prioritetus ir Lisabonos sutartyje numatytas naujas užduotis, taip pat reaguoti į nenumatytus įvykius reikia kitoje DFP skirti pakankamai papildomų išteklių; ragina Tarybą, jei ji nepritaria šiam požiūriui, aiškiai nurodyti, kurių jos politinių prioritetų arba projektų būtų galima visiškai atsisakyti, nepaisant įrodytos jų papildomos naudos Europai; |
| --- | --- |

2.

primena savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“ (3); pakartoja, kad siekiant sudaryti Sąjungai sąlygas įgyvendinti esamus politinius prioritetus ir Lisabonos sutartyje numatytas naujas užduotis, taip pat reaguoti į nenumatytus įvykius reikia kitoje DFP skirti pakankamai papildomų išteklių; ragina Tarybą, jei ji nepritaria šiam požiūriui, aiškiai nurodyti, kurių jos politinių prioritetų arba projektų būtų galima visiškai atsisakyti, nepaisant įrodytos jų papildomos naudos Europai;

| 3. | pabrėžia, kad numatytas pasiūlymo finansinis poveikis teisėkūros institucijai yra tik orientacinio pobūdžio ir negali būti patvirtintas, kol nepasiektas susitarimas dėl pasiūlymo dėl Reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad numatytas pasiūlymo finansinis poveikis teisėkūros institucijai yra tik orientacinio pobūdžio ir negali būti patvirtintas, kol nepasiektas susitarimas dėl pasiūlymo dėl Reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 183.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 20.

(3)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 89.

---

P7_TC1-COD(2011)0195

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 768/2005 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 (2) nustatyta Bendrijos žuvų išteklių išsaugojimo ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką sistema; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 (2) nustatyta Bendrijos žuvų išteklių išsaugojimo ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką sistema;

| (2) | bendros žuvininkystės politikos taikymo sritis apima jūrų biologinių išteklių apsaugą,
  ir tokių išteklių žvejybos
  valdymą ir naudojimą. Be to, bendros žuvininkystės politikos

  ji
  apima, kiek tai susiję su jos tikslams remti skirtomis rinkos ir finansinėmis priemonėmis, gėlųjų vandenų biologiniais ištekliais bei akvakultūra

  akvakultūros priemones
  , žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais, kai ši veikla vykdoma valstybių narių teritorijoje arba Europos Sąjungos vandenyse, taip pat kai ją vykdo žvejybos laivai, plaukiojantys su trečiųjų šalių vėliavomis ir (arba) registruoti trečiosiose šalyse, arba Europos Sąjungos žvejybos laivai, arba valstybių narių piliečiai, nepažeidžiant vėliavos valstybės pirminės atsakomybės ir laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 117 straipsnio; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

bendros žuvininkystės politikos taikymo sritis apima jūrų biologinių išteklių apsaugą,
  ir tokių išteklių žvejybos
  valdymą ir naudojimą. Be to, bendros žuvininkystės politikos

  ji
  apima, kiek tai susiję su jos tikslams remti skirtomis rinkos ir finansinėmis priemonėmis, gėlųjų vandenų biologiniais ištekliais bei akvakultūra

  akvakultūros priemones
  , žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais, kai ši veikla vykdoma valstybių narių teritorijoje arba Europos Sąjungos vandenyse, taip pat kai ją vykdo žvejybos laivai, plaukiojantys su trečiųjų šalių vėliavomis ir (arba) registruoti trečiosiose šalyse, arba Europos Sąjungos žvejybos laivai, arba valstybių narių piliečiai, nepažeidžiant vėliavos valstybės pirminės atsakomybės ir laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 117 straipsnio; [2 pakeit.]

| (3) | bendra žuvininkystės politika turėtų būti užtikrinama, kad su žvejyba ir akvakultūra susijusi veikla padėtų kurti ilgalaikes tausias

  ilgalaikį
  aplinkos, ekonomines ir socialines sąlygas. Be to, ją taikant turėtų padidėti produktyvumas,

  ekonominių ir socialinių sąlygų tausumą. Ji turėtų apimti taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti Sąjungos importuojamų produktų atsekamumą
  ,
  saugumą ir kokybę,
  gerą žuvininkystės sektoriaus atstovų gyvenimo lygį,
  aprūpinimą maistu,
  rinkų stabilumą, išteklių prieinamumą bei jų tiekimą vartotojams prieinama kaina; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

bendra žuvininkystės politika turėtų būti užtikrinama, kad su žvejyba ir akvakultūra susijusi veikla padėtų kurti ilgalaikes tausias

  ilgalaikį
  aplinkos, ekonomines ir socialines sąlygas. Be to, ją taikant turėtų padidėti produktyvumas,

  ekonominių ir socialinių sąlygų tausumą. Ji turėtų apimti taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti Sąjungos importuojamų produktų atsekamumą
  ,
  saugumą ir kokybę,
  gerą žuvininkystės sektoriaus atstovų gyvenimo lygį,
  aprūpinimą maistu,
  rinkų stabilumą, išteklių prieinamumą bei jų tiekimą vartotojams prieinama kaina; [3 pakeit.]

| (4) | Europos Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (toliau–Unclos) (3) Susitariančioji Šalis, ir yra ratifikavusi 1995 m. rugpjūčio 4 d. Jungtinių Tautų susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) (4). Be to, ji yra priėmusi 1993 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl žvejybos laivų skatinimo laikytis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių atviroje jūroje (toliau – FAO priemonių laikymosi susitarimas) (5). Tose tarptautinėse priemonėse numatyti įpareigojimai dėl išsaugojimo, be kita ko, ir įpareigojimas imtis išsaugojimo bei valdymo priemonių, skirtų išlaikyti arba atkurti tokius jūrų išteklių dydžius, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą ir nacionalinei jurisdikcijai priklausančiose jūrų teritorijose, ir atviroje jūroje, ir tuo tikslu bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis, įpareigojimas plačiu mastu taikyti atsargumo principą žuvų išteklių išsaugojimui, valdymui ir naudojimui, įpareigojimas užtikrinti išsaugojimo ir valdymo priemonių suderinamumą, kai jūrų ištekliai susiję su skirtingoms jurisdikcijoms priklausančiomis jūrų teritorijomis, ir įpareigojimas tinkamai atsižvelgti į kitus teisėtus naudojimosi jūra būdus. Bendra žuvininkystės politika turėtų padėti Europos Sąjungai tinkamai įvykdyti savus šiose tarptautinėse priemonėse numatytus tarptautinius įsipareigojimus. Valstybės narės, priimdamos išsaugojimo ir valdymo priemones, kurias priimti joms suteikti įgaliojimai pagal bendra žuvininkystės politiką, turėtų veikti tokiu būdu, kuris visiškai atitinka tarptautinius išsaugojimo ir bendradarbiavimo įpareigojimus pagal minėtas tarptautines priemones; |
| --- | --- |

(4)

Europos Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (toliau–Unclos) (3) Susitariančioji Šalis, ir yra ratifikavusi 1995 m. rugpjūčio 4 d. Jungtinių Tautų susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) (4). Be to, ji yra priėmusi 1993 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl žvejybos laivų skatinimo laikytis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių atviroje jūroje (toliau – FAO priemonių laikymosi susitarimas) (5). Tose tarptautinėse priemonėse numatyti įpareigojimai dėl išsaugojimo, be kita ko, ir įpareigojimas imtis išsaugojimo bei valdymo priemonių, skirtų išlaikyti arba atkurti tokius jūrų išteklių dydžius, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą ir nacionalinei jurisdikcijai priklausančiose jūrų teritorijose, ir atviroje jūroje, ir tuo tikslu bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis, įpareigojimas plačiu mastu taikyti atsargumo principą žuvų išteklių išsaugojimui, valdymui ir naudojimui, įpareigojimas užtikrinti išsaugojimo ir valdymo priemonių suderinamumą, kai jūrų ištekliai susiję su skirtingoms jurisdikcijoms priklausančiomis jūrų teritorijomis, ir įpareigojimas tinkamai atsižvelgti į kitus teisėtus naudojimosi jūra būdus. Bendra žuvininkystės politika turėtų padėti Europos Sąjungai tinkamai įvykdyti savus šiose tarptautinėse priemonėse numatytus tarptautinius įsipareigojimus. Valstybės narės, priimdamos išsaugojimo ir valdymo priemones, kurias priimti joms suteikti įgaliojimai pagal bendra žuvininkystės politiką, turėtų veikti tokiu būdu, kuris visiškai atitinka tarptautinius išsaugojimo ir bendradarbiavimo įpareigojimus pagal minėtas tarptautines priemones;

| (5) | 2002 m. Johanesburge vykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais Europos Sąjunga ir jos valstybės narės įsipareigojo kovoti su nuolatiniu daugelio žuvų išteklių nykimu. Todėl Europos Sąjunga turėtų patobulinti savo bendrą žuvininkystės politiką, užtikrindama, jog iki 2015 m. būtų prioritetine tvarka atkurti ir išlaikyti tokie jūrų biologinių išteklių naudojimo lygiai, kad žvejojamų išteklių populiacijos dydžiai būtų tokie, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą

  mirtingumo dėl žvejybos koeficientas būtų nustatytas toks, kad jis padėtų vėliausiai iki 2020 m. atkurti žuvų išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, ir kad jis leistų šiuos išteklius palaikyti tokiame lygyje
  . Jei mokslinės informacijos turima mažiau, gali tekti taikyti apytikres didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio vertes; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

2002 m. Johanesburge vykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais Europos Sąjunga ir jos valstybės narės įsipareigojo kovoti su nuolatiniu daugelio žuvų išteklių nykimu. Todėl Europos Sąjunga turėtų patobulinti savo bendrą žuvininkystės politiką, užtikrindama, jog iki 2015 m. būtų prioritetine tvarka atkurti ir išlaikyti tokie jūrų biologinių išteklių naudojimo lygiai, kad žvejojamų išteklių populiacijos dydžiai būtų tokie, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą

  mirtingumo dėl žvejybos koeficientas būtų nustatytas toks, kad jis padėtų vėliausiai iki 2020 m. atkurti žuvų išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, ir kad jis leistų šiuos išteklius palaikyti tokiame lygyje
  . Jei mokslinės informacijos turima mažiau, gali tekti taikyti apytikres didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio vertes; [5 pakeit.]

| (5a) | nuo 1998 m., kai buvo ratifikuota Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija (Unclos), joje įtvirtinta didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sąvoka yra teisiškai privalomas Sąjungos žuvininkystės valdymo tikslas; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

nuo 1998 m., kai buvo ratifikuota Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija (Unclos), joje įtvirtinta didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sąvoka yra teisiškai privalomas Sąjungos žuvininkystės valdymo tikslas; [6 pakeit.]

| (5b) | vienintelis būdas užtikrinti, kad žvejybos sektorius ilgainiui taptų ekonomiškai perspektyvus ir nepriklausytų nuo viešosios paramos, yra patvirtinti mirtingumo dėl žvejybos koeficientus, kurie būtų žemesni už koeficientus, būtinus žuvų išteklių dydžiams, kurie viršytų dydžius, kuriems galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, išlaikyti; [232 pakeit.] |
| --- | --- |

(5b)

vienintelis būdas užtikrinti, kad žvejybos sektorius ilgainiui taptų ekonomiškai perspektyvus ir nepriklausytų nuo viešosios paramos, yra patvirtinti mirtingumo dėl žvejybos koeficientus, kurie būtų žemesni už koeficientus, būtinus žuvų išteklių dydžiams, kurie viršytų dydžius, kuriems galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, išlaikyti; [232 pakeit.]

| (5c) | daugiamečiai planai turėtų būti pagrindinė priemonė, siekiant užtikrinti, kad iki 2015 m. mirtingumo dėl žvejybos koeficientas būtų toks, kuris padėtų vėliausiai iki 2020 m. atkurti išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio leistino tausios žvejybos laimikio principą, ir kuris leistų šiuos išteklius palaikyti tokiame lygyje. Tik aiškiais ir privalomojo pobūdžio įpareigojimais laikytis šių datų galima užtikrinti, kad bus imtasi neatidėliotinų veiksmų ir išteklių atkūrimo procesas nebus uždelstas. Tiems ištekliams, kuriems daugiametis planas dar nebuvo patvirtintas, būtina užtikrinti, kad Taryba nustatydama jiems žvejybos galimybes visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos tikslų; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(5c)

daugiamečiai planai turėtų būti pagrindinė priemonė, siekiant užtikrinti, kad iki 2015 m. mirtingumo dėl žvejybos koeficientas būtų toks, kuris padėtų vėliausiai iki 2020 m. atkurti išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio leistino tausios žvejybos laimikio principą, ir kuris leistų šiuos išteklius palaikyti tokiame lygyje. Tik aiškiais ir privalomojo pobūdžio įpareigojimais laikytis šių datų galima užtikrinti, kad bus imtasi neatidėliotinų veiksmų ir išteklių atkūrimo procesas nebus uždelstas. Tiems ištekliams, kuriems daugiametis planas dar nebuvo patvirtintas, būtina užtikrinti, kad Taryba nustatydama jiems žvejybos galimybes visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos tikslų; [7 pakeit.]

| (5d) | siekiant žvejybos sektoriui sukurti stabilesnes sąlygas, taip pat turėtų būti leidžiama daugiamečiuose planuose pateikti nuostatas, pagal kurias yra ribojamas kasmetinis atkurtų išteklių bendro leidžiamo sužvejoti kiekio svyravimas. Konkrečios tokių svyravimų ribos nustatomos daugiamečiuose planuose; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(5d)

siekiant žvejybos sektoriui sukurti stabilesnes sąlygas, taip pat turėtų būti leidžiama daugiamečiuose planuose pateikti nuostatas, pagal kurias yra ribojamas kasmetinis atkurtų išteklių bendro leidžiamo sužvejoti kiekio svyravimas. Konkrečios tokių svyravimų ribos nustatomos daugiamečiuose planuose; [8 pakeit.]

| (5e) | valdymo sprendimais, susijusiais su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu mišriosios žvejybos rajonuose atsižvelgiama į tai, kad mišriosios žvejybos rajonuose yra sunku tuo pat metu visus išteklius žvejoti laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio reikalavimų, jeigu mokslinėmis rekomendacijomis demonstruojama, jog didinant naudojamų žvejybos įrankių selektyvumą labai sunku išvengti tam tikrų veislių išnaikinimo reiškinio. Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) turėtų būti prašoma pateikti rekomendacijas dėl tinkamų mirtingumo dėl žvejybos lygių tokiomis aplinkybėmis; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(5e)

valdymo sprendimais, susijusiais su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu mišriosios žvejybos rajonuose atsižvelgiama į tai, kad mišriosios žvejybos rajonuose yra sunku tuo pat metu visus išteklius žvejoti laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio reikalavimų, jeigu mokslinėmis rekomendacijomis demonstruojama, jog didinant naudojamų žvejybos įrankių selektyvumą labai sunku išvengti tam tikrų veislių išnaikinimo reiškinio. Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) turėtų būti prašoma pateikti rekomendacijas dėl tinkamų mirtingumo dėl žvejybos lygių tokiomis aplinkybėmis; [9 pakeit.]

| (5f) | jei būtina pereinamuoju laikotarpiu smarkiai sumažinti žvejybos galimybes siekiant pradėti taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visoje gamybos grandinėje būtų imamasi atitinkamų socialinių ir finansinių priemonių, kurios padėtų išsilaikyti įmonėms, kad pradėjus taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą būtų užtikrinta laivyno pajėgumų ir turimų išteklių pusiausvyra; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(5f)

jei būtina pereinamuoju laikotarpiu smarkiai sumažinti žvejybos galimybes siekiant pradėti taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visoje gamybos grandinėje būtų imamasi atitinkamų socialinių ir finansinių priemonių, kurios padėtų išsilaikyti įmonėms, kad pradėjus taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą būtų užtikrinta laivyno pajėgumų ir turimų išteklių pusiausvyra; [10 pakeit.]

| (6) | žuvininkystės tikslai buvo išdėstyti Konvencijos dėl biologinės įvairovės šalių konferencijoje priimtame Sprendime dėl 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano (6); bendra žuvininkystės politika turėtų užtikrinti jų darną su Europos Tarybos (7) patvirtintais biologinės įvairovės išsaugojimo tikslais ir Komisijos komunikate „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (8) nustatytais tikslais, visų pirma iki 2015 m. pradėti taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą; |
| --- | --- |

(6)

žuvininkystės tikslai buvo išdėstyti Konvencijos dėl biologinės įvairovės šalių konferencijoje priimtame Sprendime dėl 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano (6); bendra žuvininkystės politika turėtų užtikrinti jų darną su Europos Tarybos (7) patvirtintais biologinės įvairovės išsaugojimo tikslais ir Komisijos komunikate „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (8) nustatytais tikslais, visų pirma iki 2015 m. pradėti taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą;

| (7) | tausus jūrų biologinių išteklių naudojimas
  visada
  turėtų būti grindžiamas atsargumo metodu, kuris turi būti nustatytas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytu atsargumo principu
  , atsižvelgiant į turimus mokslinius duomenis
  ; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

tausus jūrų biologinių išteklių naudojimas
  visada
  turėtų būti grindžiamas atsargumo metodu, kuris turi būti nustatytas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytu atsargumo principu
  , atsižvelgiant į turimus mokslinius duomenis
  ; [12 pakeit.]

| (8) | bendra žuvininkystės politika turėtų padėti apsaugoti jūrų aplinką
  , tausiai valdyti visas komerciniams tikslams naudojamas rūšis
  ir visų pirma ne vėliau kaip iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (9), 1 straipsnio 1 dalyje; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

bendra žuvininkystės politika turėtų padėti apsaugoti jūrų aplinką
  , tausiai valdyti visas komerciniams tikslams naudojamas rūšis
  ir visų pirma ne vėliau kaip iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (9), 1 straipsnio 1 dalyje; [13 pakeit.]

| (8a) | vykdant bendrą žuvininkystės politiką taip pat turėtų būti prisidedama prie Sąjungos rinkos aprūpinimo aukštos mitybinės vertės maistu, vidaus rinkos priklausomybės nuo maisto produktų tiekimo mažinimo ir tiesioginio ir netiesioginio darbo vietų kūrimo ir ekonominio pakrančių teritorijų vystymo; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

vykdant bendrą žuvininkystės politiką taip pat turėtų būti prisidedama prie Sąjungos rinkos aprūpinimo aukštos mitybinės vertės maistu, vidaus rinkos priklausomybės nuo maisto produktų tiekimo mažinimo ir tiesioginio ir netiesioginio darbo vietų kūrimo ir ekonominio pakrančių teritorijų vystymo; [14 pakeit.]

| (9) | būtina įgyvendinti ekosistemomis grindžiamą žuvininkystės valdymo metodą, turėtų būti apribotas žvejybos

  siekiant padėti užtikrinti
  ,
  kad žmogaus veiklos
  poveikis aplinkai, o sužvejojamų

  jūrų ekosistemai būtų sumažintas ir užtikrinti, kad
  nepageidaujamų žuvų kiekiai sumažinti

  laimikių būtų vengiama, jis būtų sumažintas
  iki minimumo ir
  , kai įmanoma, panaikintas, o
  palaipsniui panaikinti

  visi laimikiai būtų iškraunami
  ; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

būtina įgyvendinti ekosistemomis grindžiamą žuvininkystės valdymo metodą, turėtų būti apribotas žvejybos

  siekiant padėti užtikrinti
  ,
  kad žmogaus veiklos
  poveikis aplinkai, o sužvejojamų

  jūrų ekosistemai būtų sumažintas ir užtikrinti, kad
  nepageidaujamų žuvų kiekiai sumažinti

  laimikių būtų vengiama, jis būtų sumažintas
  iki minimumo ir
  , kai įmanoma, panaikintas, o
  palaipsniui panaikinti

  visi laimikiai būtų iškraunami
  ; [15 pakeit.]

| (10) | svarbu, kad bendra žuvininkystės politika būtų įgyvendinama vadovaujantis gero valdymo principais. Tie principai apima sprendimų priėmimą remiantis patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, aktyvų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą ir ilgalaikę perspektyvą. Bendros žuvininkystės politikos valdymo sėkmė priklauso ir nuo to, kaip aiškiai apibrėžta atsakomybė Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir ar bendros žuvininkystės politikos priemonės abipusiai suderintos su kitų sričių Sąjungos politika; |
| --- | --- |

(10)

svarbu, kad bendra žuvininkystės politika būtų įgyvendinama vadovaujantis gero valdymo principais. Tie principai apima sprendimų priėmimą remiantis patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, aktyvų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą ir ilgalaikę perspektyvą. Bendros žuvininkystės politikos valdymo sėkmė priklauso ir nuo to, kaip aiškiai apibrėžta atsakomybė Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir ar bendros žuvininkystės politikos priemonės abipusiai suderintos su kitų sričių Sąjungos politika;

| (11) | bendroje žuvininkystės politikoje turėtų būti atitinkamai nuodugniai atsižvelgiama į gyvūnų sveikatą, jų gerovę, maisto ir pašarų saugą; |
| --- | --- |

(11)

bendroje žuvininkystės politikoje turėtų būti atitinkamai nuodugniai atsižvelgiama į gyvūnų sveikatą, jų gerovę, maisto ir pašarų saugą;

| (12) | bendra žuvininkystės politika turėtų būti įgyvendinama
  taip, kad ji būtų bendrai suderinama su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir kad ja, visų pirma, būtų
  atsižvelgiama į sąveiką su Sąjungos veiksmais kitose jūrų politikos srityse, sprendžiamais taikant integruotą jūrų politiką

  visi laimikiai bus iškraunami


   (10)
  , pripažįstant, kad visi su Europos vandenynais ir jūromis susiję klausimai yra tarpusavyje susiję, įskaitant ir jūrų erdvės planavimą. Darna ir integracija turėtų būti užtikrinta valdant įvairių sektorių politiką Baltijos jūroje, Šiaurės jūroje, Keltų jūrose, Biskajos įlankoje ir Pirėnų pakrantėje, Viduržemio bei Juodosios jūrų baseinuose; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

bendra žuvininkystės politika turėtų būti įgyvendinama
  taip, kad ji būtų bendrai suderinama su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir kad ja, visų pirma, būtų
  atsižvelgiama į sąveiką su Sąjungos veiksmais kitose jūrų politikos srityse, sprendžiamais taikant integruotą jūrų politiką

  visi laimikiai bus iškraunami


   (10)
  , pripažįstant, kad visi su Europos vandenynais ir jūromis susiję klausimai yra tarpusavyje susiję, įskaitant ir jūrų erdvės planavimą. Darna ir integracija turėtų būti užtikrinta valdant įvairių sektorių politiką Baltijos jūroje, Šiaurės jūroje, Keltų jūrose, Biskajos įlankoje ir Pirėnų pakrantėje, Viduržemio bei Juodosios jūrų baseinuose; [17 pakeit.]

| (13) | Europos Sąjungos žvejybos laivams turėtų būti suteikta vienoda galimybė naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais, kuriems taikomos BŽP taisyklės; |
| --- | --- |

(13)

Europos Sąjungos žvejybos laivams turėtų būti suteikta vienoda galimybė naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais, kuriems taikomos BŽP taisyklės;

| (14) | galiojančios taisyklės, pagal kurias ribojamos galimybės naudotis ištekliais valstybių narių 12 jūrmylių zonose, veikė patenkinamai ir turėjo teigiamo poveikio siekiant išsaugoti išteklius, nes jomis ribojamos žvejybos pastangos labiausiai pažeidžiamoje Bendrijos vandenų dalyje. Be to, tos taisyklės padėjo išsaugoti tradicinę žvejybą, nuo kurios labai priklauso atitinkamų pakrantės bendruomenių socialinė ir ekonominė plėtra. Todėl tos taisyklės turėtų likti galioti
  ir, kai įmanoma, turėtų būti sustiprintos suteikiant lengvatines teises nedidelio masto, tradiciniais įrankiais vykdoma arba priekrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

galiojančios taisyklės, pagal kurias ribojamos galimybės naudotis ištekliais valstybių narių 12 jūrmylių zonose, veikė patenkinamai ir turėjo teigiamo poveikio siekiant išsaugoti išteklius, nes jomis ribojamos žvejybos pastangos labiausiai pažeidžiamoje Bendrijos vandenų dalyje. Be to, tos taisyklės padėjo išsaugoti tradicinę žvejybą, nuo kurios labai priklauso atitinkamų pakrantės bendruomenių socialinė ir ekonominė plėtra. Todėl tos taisyklės turėtų likti galioti
  ir, kai įmanoma, turėtų būti sustiprintos suteikiant lengvatines teises nedidelio masto, tradiciniais įrankiais vykdoma arba priekrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams
  ; [18 pakeit.]

| (14a) | nedidelio masto žvejybos apibrėžtis turi būti išplėsta siekiant atsižvelgti į daugiau kriterijų, ne tik į laivų dydžio kriterijų: visų pirma į vyraujančias oro sąlygas, žvejybos metodų poveikį jūrų ekosistemai, buvimo jūroje laiką ir išteklius naudojančio ekonominio subjekto ypatumus. Mažos toli nuo kranto esančios ir nuo žvejybos priklausomos salos turėtų būti ypatingai pripažintos ir remiamos finansiškai ir skiriant joms papildomai išteklių, siekiant užtikrinti jų išlikimą ir klestėjimą ateityje; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(14a)

nedidelio masto žvejybos apibrėžtis turi būti išplėsta siekiant atsižvelgti į daugiau kriterijų, ne tik į laivų dydžio kriterijų: visų pirma į vyraujančias oro sąlygas, žvejybos metodų poveikį jūrų ekosistemai, buvimo jūroje laiką ir išteklius naudojančio ekonominio subjekto ypatumus. Mažos toli nuo kranto esančios ir nuo žvejybos priklausomos salos turėtų būti ypatingai pripažintos ir remiamos finansiškai ir skiriant joms papildomai išteklių, siekiant užtikrinti jų išlikimą ir klestėjimą ateityje; [19 pakeit.]

| (15) | jūrų biologiniai ištekliai aplink Azorų, Madeiros ir Kanarų salas turėtų būti ir toliau itin saugomi, nes jie padeda išsilaikyti tų salų vietos ekonomikai, turint omenyje tų salų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį. Todėl Azorų, Madeiros ir Kanarų salų uostuose įregistruotiems žvejybos laivams turėtų būti toliau taikomi tam tikros žvejybos veiklos tuose vandenyse apribojimai; |
| --- | --- |

(15)

jūrų biologiniai ištekliai aplink Azorų, Madeiros ir Kanarų salas turėtų būti ir toliau itin saugomi, nes jie padeda išsilaikyti tų salų vietos ekonomikai, turint omenyje tų salų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį. Todėl Azorų, Madeiros ir Kanarų salų uostuose įregistruotiems žvejybos laivams turėtų būti toliau taikomi tam tikros žvejybos veiklos tuose vandenyse apribojimai;

| (16) | tikslo tausiai naudoti jūrų biologinius išteklius galima siekti efektyviau, žvejybos valdymui taikant daugiametes priemones
  . Tuo tikslu valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su viešosios valdžios institucijomis ir patariamosiomis tarybomis, turėtų sudaryti sąlygas tausumui užtikrinti, taip pat vietos lygmeniu, ir
  visų pirma parengiant daugiamečius planus, kuriuose būtų atsižvelgta į įvairių žvejybos rūšių specifiškumą
  . To būtų galima pasiekti vykdant bendrus veiksmus regioniniu lygmeniu ir nustatant privalomo pobūdžio taisykles, t. y. taikant sprendimų priėmimo procedūras, kurias vykdant rengiami daugiamečiai planai
  ; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

tikslo tausiai naudoti jūrų biologinius išteklius galima siekti efektyviau, žvejybos valdymui taikant daugiametes priemones
  . Tuo tikslu valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su viešosios valdžios institucijomis ir patariamosiomis tarybomis, turėtų sudaryti sąlygas tausumui užtikrinti, taip pat vietos lygmeniu, ir
  visų pirma parengiant daugiamečius planus, kuriuose būtų atsižvelgta į įvairių žvejybos rūšių specifiškumą
  . To būtų galima pasiekti vykdant bendrus veiksmus regioniniu lygmeniu ir nustatant privalomo pobūdžio taisykles, t. y. taikant sprendimų priėmimo procedūras, kurias vykdant rengiami daugiamečiai planai
  ; [20 pakeit.]

| (17) | daugiamečiai planai turėtų, jei įmanoma, apimti keletą išteklių, jei tie ištekliai naudojami bendrai. Daugiamečiuose planuose turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių nustatymo pagrindas ir kiekybiškai įvertinami tausaus žuvų išteklių ir susijusių jūrų ekosistemų naudojimo tikslai, aiškiai apibrėžiant tvarkaraščius ir apsaugos mechanizmus, taikytinus nenumatytų pokyčių atvejais.
  Siekiant tausiai eksploatuoti atitinkamus išteklius ir jūrų ekosistemas, daugiamečiams planams taip pat turėtų būti taikomi tiksliai apibrėžti tikslai. Šie planai turėtų būti priimami konsultuojantis su žvejybos pramonės veiklos vykdytojais, mokslininkais ir institucijomis partnerėmis, kai šie valdymo planai gali turėti socialinį ir ekonominį poveikį atitinkamiems regionams
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

daugiamečiai planai turėtų, jei įmanoma, apimti keletą išteklių, jei tie ištekliai naudojami bendrai. Daugiamečiuose planuose turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių nustatymo pagrindas ir kiekybiškai įvertinami tausaus žuvų išteklių ir susijusių jūrų ekosistemų naudojimo tikslai, aiškiai apibrėžiant tvarkaraščius ir apsaugos mechanizmus, taikytinus nenumatytų pokyčių atvejais.
  Siekiant tausiai eksploatuoti atitinkamus išteklius ir jūrų ekosistemas, daugiamečiams planams taip pat turėtų būti taikomi tiksliai apibrėžti tikslai. Šie planai turėtų būti priimami konsultuojantis su žvejybos pramonės veiklos vykdytojais, mokslininkais ir institucijomis partnerėmis, kai šie valdymo planai gali turėti socialinį ir ekonominį poveikį atitinkamiems regionams
  ; [21 pakeit.]

| (18) | būtina priimti priemones, skirtas sumažinti ir panaikinti šiuo metu didelį nepageidaujamą laimikį ir
  palaipsniui panaikinti
  į jūrą išmetamų žuvų kiekį.
  Deja, pagal anksčiau priimtus teisės aktus žvejai dažnai įpareigojami išmesti vertingus išteklius.
  Dėl sužvejojamų nepageidaujamų žuvų ir į jūrą išmetamų žuvų veltui išeikvojama didelė išteklių dalis ir daromas neigiamas poveikis tausiam jūrų biologinių išteklių bei jūrų ekosistemų naudojimui ir finansiniam žuvininkystės perspektyvumui. Turėtų būti nustatytas ir laipsniškai įgyvendinamas įpareigojimas užtikrinti, kad visos valdomų išteklių žuvys, sužvejotos vykdant žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivais, būtų iškraunamos
  . Pirmenybė turėtų būti teikiama priemonių ir paskatų, kuriomis visų pirma siekiama išvengti nepageidaujamo laimikio, kūrimui, propagavimui ir skatinimui
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

būtina priimti priemones, skirtas sumažinti ir panaikinti šiuo metu didelį nepageidaujamą laimikį ir
  palaipsniui panaikinti
  į jūrą išmetamų žuvų kiekį.
  Deja, pagal anksčiau priimtus teisės aktus žvejai dažnai įpareigojami išmesti vertingus išteklius.
  Dėl sužvejojamų nepageidaujamų žuvų ir į jūrą išmetamų žuvų veltui išeikvojama didelė išteklių dalis ir daromas neigiamas poveikis tausiam jūrų biologinių išteklių bei jūrų ekosistemų naudojimui ir finansiniam žuvininkystės perspektyvumui. Turėtų būti nustatytas ir laipsniškai įgyvendinamas įpareigojimas užtikrinti, kad visos valdomų išteklių žuvys, sužvejotos vykdant žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivais, būtų iškraunamos
  . Pirmenybė turėtų būti teikiama priemonių ir paskatų, kuriomis visų pirma siekiama išvengti nepageidaujamo laimikio, kūrimui, propagavimui ir skatinimui
  ; [22 pakeit.]

| (18a) | turėtų būti nustatytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį kiekviename žvejybos rajone. Žvejams turėtų būti leidžiama ir toliau išmesti rūšis, kurių, remiantis patikimiausia turima moksline informacija, didelė dalis išgyvena, jeigu yra paleidžiama į jūrą tame žvejybos rajone tam tikromis sąlygomis; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

turėtų būti nustatytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį kiekviename žvejybos rajone. Žvejams turėtų būti leidžiama ir toliau išmesti rūšis, kurių, remiantis patikimiausia turima moksline informacija, didelė dalis išgyvena, jeigu yra paleidžiama į jūrą tame žvejybos rajone tam tikromis sąlygomis; [23 pakeit.]

| (18b) | siekiant padaryti privalomu viso laimikio iškrovimą ir sumažinti besikeičiančios metinio laimikio sudėties poveikį, valstybėms narėms iki tam tikro procentinio dydžio leidžiama perleisti kvotas iš vienų metų į kitus; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(18b)

siekiant padaryti privalomu viso laimikio iškrovimą ir sumažinti besikeičiančios metinio laimikio sudėties poveikį, valstybėms narėms iki tam tikro procentinio dydžio leidžiama perleisti kvotas iš vienų metų į kitus; [24 pakeit.]

| (19) | nepageidaujamo laimikio iškrovimas neturėtų būti visiškai ekonomiškai naudingas veiklos vykdytojui. Iškrovus mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančias žuvis, jų paskirtis turėtų būti apribota ir jos negali būti parduodamos žmonių maistui
  . Kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė apsispręsti, ar ji nori leisti laisvai platinti iškrautą žuvį ją dovanojant nemokamai paramos arba labdaros tikslais
  ; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

nepageidaujamo laimikio iškrovimas neturėtų būti visiškai ekonomiškai naudingas veiklos vykdytojui. Iškrovus mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančias žuvis, jų paskirtis turėtų būti apribota ir jos negali būti parduodamos žmonių maistui
  . Kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė apsispręsti, ar ji nori leisti laisvai platinti iškrautą žuvį ją dovanojant nemokamai paramos arba labdaros tikslais
  ; [25 pakeit.]

| (20) | siekiant išsaugoti išteklius
  ir pritaikyti laivynus ir žvejybos rajonus
  turėtų būti nustatyti aiškūs tam tikrų techninių priemonių tikslai
  , o valdymo lygmenys turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į valdymo poreikius
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

siekiant išsaugoti išteklius
  ir pritaikyti laivynus ir žvejybos rajonus
  turėtų būti nustatyti aiškūs tam tikrų techninių priemonių tikslai
  , o valdymo lygmenys turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į valdymo poreikius
  ; [26 pakeit.]

| (21) | siekiant, kad išteklių, kurių išsaugojimo planai neparengti, naudojimo lygis būtų toks, kad būtų galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, reikėtų apriboti leidžiamą laimikį ir (arba) žvejybos pastangas
  . Jeigu turimų duomenų nepakanka, žvejyba turėtų būti valdoma taikant apytikrius standartus
  ; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

siekiant, kad išteklių, kurių išsaugojimo planai neparengti, naudojimo lygis būtų toks, kad būtų galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą, reikėtų apriboti leidžiamą laimikį ir (arba) žvejybos pastangas
  . Jeigu turimų duomenų nepakanka, žvejyba turėtų būti valdoma taikant apytikrius standartus
  ; [27 pakeit.]

| (21a) | Sąjunga turėtų padidinti savo pastangas, kad būtų užtikrintas veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas ir išteklių valdymas jūrose, kurios ribojasi su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis, kai tinkama, kurdama tokių vietovių regionines žuvininkystės valdymo organizacijas. Visų pirma Sąjunga turėtų raginti įkurti regioninę Juodosios jūros žuvininkystės valdymo organizaciją; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

Sąjunga turėtų padidinti savo pastangas, kad būtų užtikrintas veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas ir išteklių valdymas jūrose, kurios ribojasi su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis, kai tinkama, kurdama tokių vietovių regionines žuvininkystės valdymo organizacijas. Visų pirma Sąjunga turėtų raginti įkurti regioninę Juodosios jūros žuvininkystės valdymo organizaciją; [28 pakeit.]

| (22) | atsižvelgiant į netvirtą
  dalies
  žuvininkystės sektoriaus ekonominę padėtį ir tam tikrų pakrantės bendruomenių priklausomybę nuo žvejybos veiklos, būtina užtikrinti santykinį žvejybos veiklos stabilumą žvejybos galimybes valstybėms narėms paskirstant taip, kad kiekvienai tektų iš anksto numatyta išteklių dalis; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgiant į netvirtą
  dalies
  žuvininkystės sektoriaus ekonominę padėtį ir tam tikrų pakrantės bendruomenių priklausomybę nuo žvejybos veiklos, būtina užtikrinti santykinį žvejybos veiklos stabilumą žvejybos galimybes valstybėms narėms paskirstant taip, kad kiekvienai tektų iš anksto numatyta išteklių dalis; [29 pakeit.]

| (23) | toks santykinis žvejybos veiklos stabilumas, atsižvelgiant į laikiną išteklių biologinę padėtį, turėtų užtikrinti, kad būtų patenkinti konkretūs regionų, kurių vietos bendruomenės ypač priklauso nuo žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos, poreikiai, kaip Taryba nustatė 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje dėl 200 mylių žvejybos zonos Bendrijoje įkūrimo tam tikrų išorinių aspektų (11), įsigaliojusios 1977 m. sausio 1 d., ypač jos VII priede. Todėl siekiamo santykinio stabilumo sąvoką reikėtų suprasti būtent taip; |
| --- | --- |

(23)

toks santykinis žvejybos veiklos stabilumas, atsižvelgiant į laikiną išteklių biologinę padėtį, turėtų užtikrinti, kad būtų patenkinti konkretūs regionų, kurių vietos bendruomenės ypač priklauso nuo žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos, poreikiai, kaip Taryba nustatė 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje dėl 200 mylių žvejybos zonos Bendrijoje įkūrimo tam tikrų išorinių aspektų (11), įsigaliojusios 1977 m. sausio 1 d., ypač jos VII priede. Todėl siekiamo santykinio stabilumo sąvoką reikėtų suprasti būtent taip;

| (24) | valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė teikti Komisijai pagrįstus prašymus parengti priemones pagal bendrąją žuvininkystės politiką, kurias valstybės narės pripažįsta būtinomis siekiant vykdyti įsipareigojimus dėl specialių apsaugos teritorijų pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvos 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (12) 4 straipsnį, specialių saugomų teritorijų pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (13) 6 straipsnį ir saugomų jūrų teritorijų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

(24)

valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė teikti Komisijai pagrįstus prašymus parengti priemones pagal bendrąją žuvininkystės politiką, kurias valstybės narės pripažįsta būtinomis siekiant vykdyti įsipareigojimus dėl specialių apsaugos teritorijų pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvos 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (12) 4 straipsnį, specialių saugomų teritorijų pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (13) 6 straipsnį ir saugomų jūrų teritorijų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalį;

| (25) | Komisija
  , pasikonsultavusi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis ir valstybėmis narėmis,
  turėtų galėti priimti laikinas priemones, kai dėl žvejybos jūrų biologinių išteklių arba jūrų ekosistemų išsaugojimui kyla rimta grėsmė, dėl kurios būtina imtis skubių veiksmų.
  Šios priemonės turėtų būti parengtos pagal iš anksto nustatytą tvarkaraštį ir turėtų būti taikomos fiksuotu laikotarpiu
  ; [30pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

Komisija
  , pasikonsultavusi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis ir valstybėmis narėmis,
  turėtų galėti priimti laikinas priemones, kai dėl žvejybos jūrų biologinių išteklių arba jūrų ekosistemų išsaugojimui kyla rimta grėsmė, dėl kurios būtina imtis skubių veiksmų.
  Šios priemonės turėtų būti parengtos pagal iš anksto nustatytą tvarkaraštį ir turėtų būti taikomos fiksuotu laikotarpiu
  ; [30pakeit.]

| (26) | valstybės narės
  , tinkamai atsižvelgusios į atitinkamų patariamųjų tarybų ir suinteresuotųjų subjektų nuomones,
  turėtų galėti priimti išsaugojimo ir technines priemones bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti, kad taikant šią politiką būtų geriau atsižvelgiama į 
  įvairių jūrų baseinų ir
  atskirų žvejybos rajonų realijas bei ypatumus ir kad ši politika būtų labiau remiama; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

valstybės narės
  , tinkamai atsižvelgusios į atitinkamų patariamųjų tarybų ir suinteresuotųjų subjektų nuomones,
  turėtų galėti priimti išsaugojimo ir technines priemones bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti, kad taikant šią politiką būtų geriau atsižvelgiama į 
  įvairių jūrų baseinų ir
  atskirų žvejybos rajonų realijas bei ypatumus ir kad ši politika būtų labiau remiama; [31 pakeit.]

| (26a) | valstybės narės turėtų būti skatinamos bendradarbiauti tarpusavyje regionų lygiu; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(26a)

valstybės narės turėtų būti skatinamos bendradarbiauti tarpusavyje regionų lygiu; [32 pakeit.]

| (27) | valstybėms narėms turėtų būti leidžiama priimti išsaugojimo ir valdymo priemones, visiems Sąjungos žvejybos laivams taikytinas jų 12 jūrmylių zonose, su sąlyga, kad tais atvejais, kai jos taikomos Sąjungos žvejybos laivams iš kitų valstybių narių, jos nėra diskriminacinės, kad prieš tai pasikonsultuojama su kitomis suinteresuotomis valstybėmis narėmis ir kad Sąjunga dar nėra priėmusi būtent šios 12 jūrmylių zonos išsaugojimui ir valdymui skirtų priemonių; |
| --- | --- |

(27)

valstybėms narėms turėtų būti leidžiama priimti išsaugojimo ir valdymo priemones, visiems Sąjungos žvejybos laivams taikytinas jų 12 jūrmylių zonose, su sąlyga, kad tais atvejais, kai jos taikomos Sąjungos žvejybos laivams iš kitų valstybių narių, jos nėra diskriminacinės, kad prieš tai pasikonsultuojama su kitomis suinteresuotomis valstybėmis narėmis ir kad Sąjunga dar nėra priėmusi būtent šios 12 jūrmylių zonos išsaugojimui ir valdymui skirtų priemonių;

| (28) | valstybėms narėms turėtų būti leidžiama priimti Sąjungos vandenų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, taikomas tik su jų vėliava plaukiojantiems Sąjungos žvejybos laivams; |
| --- | --- |

(28)

valstybėms narėms turėtų būti leidžiama priimti Sąjungos vandenų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, taikomas tik su jų vėliava plaukiojantiems Sąjungos žvejybos laivams;

| (28a) | prieiga prie žuvų išteklių turėtų būti paremta skaidriais ir objektyviais aplinkosaugos ir socialiniais kriterijais, kaip atsakingos žvejybos skatinimo priemonėmis, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų skatinami mažiausiai aplinkai kenkiančiu būdu žvejojantys ir daugiausia naudos visuomenei teikiantys veiklos vykdytojai; [234 pakeit.] |
| --- | --- |

(28a)

prieiga prie žuvų išteklių turėtų būti paremta skaidriais ir objektyviais aplinkosaugos ir socialiniais kriterijais, kaip atsakingos žvejybos skatinimo priemonėmis, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų skatinami mažiausiai aplinkai kenkiančiu būdu žvejojantys ir daugiausia naudos visuomenei teikiantys veiklos vykdytojai; [234 pakeit.]

| (29) | ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. turėtų būti įgyvendinta daugelį pagal bendrąją žuvininkystės politiką valdomų žuvų išteklių apimanti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema, taikoma visiems 12 metrų arba ilgesniems laivams ir visiems kitiems traukiamaisiais žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams. Valstybės narės gali nuspręsti laivams, kurių ilgis iki 12 metrų ir kurie nenaudoja traukiamųjų žvejybos įrankių, netaikyti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos. Šia sistema turėtų būti prisidedama prie sektoriaus jau sąlygojamo laivynų mažinimo ir geresnių ūkinės veiklos rezultatų, kartu sukuriant teisiniu atžvilgiu saugias ir išimtines žvejybos koncesijas, skirtas naudotis valstybės narės metinėmis žvejybos galimybėmis. Kadangi jūrų biologiniai ištekliai yra bendras turtas, perleidžiamosiomis žvejybos koncesijomis turėtų būti suteikiama naudotojo teisė tik į dalį valstybės narės metinių žvejybos galimybių, kurios gali būti atšauktos pagal nustatytas taisykles;
  [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. turėtų būti įgyvendinta daugelį pagal bendrąją žuvininkystės politiką valdomų žuvų išteklių apimanti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema, taikoma visiems 12 metrų arba ilgesniems laivams ir visiems kitiems traukiamaisiais žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams. Valstybės narės gali nuspręsti laivams, kurių ilgis iki 12 metrų ir kurie nenaudoja traukiamųjų žvejybos įrankių, netaikyti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos. Šia sistema turėtų būti prisidedama prie sektoriaus jau sąlygojamo laivynų mažinimo ir geresnių ūkinės veiklos rezultatų, kartu sukuriant teisiniu atžvilgiu saugias ir išimtines žvejybos koncesijas, skirtas naudotis valstybės narės metinėmis žvejybos galimybėmis. Kadangi jūrų biologiniai ištekliai yra bendras turtas, perleidžiamosiomis žvejybos koncesijomis turėtų būti suteikiama naudotojo teisė tik į dalį valstybės narės metinių žvejybos galimybių, kurios gali būti atšauktos pagal nustatytas taisykles;
  [33 pakeit.]

| (29a) | laikantis subsidiarumo principo kiekvienai valstybei narei turėtų būti leidžiama pasirinkti jai paskirtų žvejybos galimybių paskirstymo būdą, nenustatant jokios Sąjungos lygmeniu privalomos paskirstymo sistemos. Tuo būdu valstybės narės toliau galės savo nuožiūra nustatyti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemą, arba tokios sistemos nenustatyti; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(29a)

laikantis subsidiarumo principo kiekvienai valstybei narei turėtų būti leidžiama pasirinkti jai paskirtų žvejybos galimybių paskirstymo būdą, nenustatant jokios Sąjungos lygmeniu privalomos paskirstymo sistemos. Tuo būdu valstybės narės toliau galės savo nuožiūra nustatyti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemą, arba tokios sistemos nenustatyti; [37 pakeit.]

| (30) | žvejybos koncesijos turėtų būti perleidžiamos arba išnuomojamos, siekiant decentralizuoti žvejybos galimybių valdymą, dalį jo perkeliant žvejybos sektoriui ir užtikrinant, kad sektorių paliekantiems žvejams nereikėtų būti priklausomiems nuo valstybės finansinės paramos pagal bendrą žuvininkystės politiką;
  [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

žvejybos koncesijos turėtų būti perleidžiamos arba išnuomojamos, siekiant decentralizuoti žvejybos galimybių valdymą, dalį jo perkeliant žvejybos sektoriui ir užtikrinant, kad sektorių paliekantiems žvejams nereikėtų būti priklausomiems nuo valstybės finansinės paramos pagal bendrą žuvininkystės politiką;
  [35 pakeit.]

| (31) | kai kurių nedidelių laivynų specifinės charakteristikos ir socialinis bei ekonominis pažeidžiamumas yra priežastys, dėl kurių privaloma perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema taikoma tik dideliems laivams. Perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema turėtų apimti tuos žuvų išteklius, kurių žvejybos galimybės yra paskirtos;
  [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

kai kurių nedidelių laivynų specifinės charakteristikos ir socialinis bei ekonominis pažeidžiamumas yra priežastys, dėl kurių privaloma perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema taikoma tik dideliems laivams. Perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema turėtų apimti tuos žuvų išteklius, kurių žvejybos galimybės yra paskirtos;
  [36 pakeit.]

| (31a) | Komisija turėtų atlikti laivynų vertinimus, kad būtų galima gauti Sąjungos lygmeniu patikimus duomenis apie tikslią perteklinio pajėgumo padėtį ir būtų galima pasiūlyti tinkamas ir tikslines jo sumažinimo priemones; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(31a)

Komisija turėtų atlikti laivynų vertinimus, kad būtų galima gauti Sąjungos lygmeniu patikimus duomenis apie tikslią perteklinio pajėgumo padėtį ir būtų galima pasiūlyti tinkamas ir tikslines jo sumažinimo priemones; [34 pakeit.]

| (31b) | turėtų būti nustatyta privaloma sistema, pagal kurią būtų vertinami laivų registrai ir tikrinamos pajėgumų ribos, siekiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė laikytųsi jai paskirtų pajėgumų ribų, ir sustiprinti žuvininkystės kontrolės sistemą, kad žvejybos pajėgumai būtų suderinti su turimais ištekliais; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(31b)

turėtų būti nustatyta privaloma sistema, pagal kurią būtų vertinami laivų registrai ir tikrinamos pajėgumų ribos, siekiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė laikytųsi jai paskirtų pajėgumų ribų, ir sustiprinti žuvininkystės kontrolės sistemą, kad žvejybos pajėgumai būtų suderinti su turimais ištekliais; [38 pakeit.]

| (32) | Europos Sąjungos

  kai kuriais atvejais valstybėms narėms vis dar reikia taikyti specialias priemones, skirtas savo
  žvejybos laivams, kuriems perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema netaikoma, gali būti taikomos specialios priemonės, skirtos Sąjungos žvejybos laivų skaičiui

  pajėgumams
  ir turimų išteklių kiekiui suderinti. Šiose priemonėse

  Todėl turėtų būti vertinami kiekvienos išteklių rūšies ir baseino Sąjungos teritorijoje pajėgumai. Vertinimas
  turėtų būti nustatytos privalomos viršutinės laivyno pajėgumų ribos ir nacionalinės įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno programos, susijusios su Europos žuvininkystės fondo teikiamu finansavimu eksploatacijos nutraukimui

  paremtas bendromis gairėmis
  .
  Kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti priemones, kurias ji nori patvirtinti siekdama sumažinti perteklinius žvejybos pajėgumus
  ; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

Europos Sąjungos

  kai kuriais atvejais valstybėms narėms vis dar reikia taikyti specialias priemones, skirtas savo
  žvejybos laivams, kuriems perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema netaikoma, gali būti taikomos specialios priemonės, skirtos Sąjungos žvejybos laivų skaičiui

  pajėgumams
  ir turimų išteklių kiekiui suderinti. Šiose priemonėse

  Todėl turėtų būti vertinami kiekvienos išteklių rūšies ir baseino Sąjungos teritorijoje pajėgumai. Vertinimas
  turėtų būti nustatytos privalomos viršutinės laivyno pajėgumų ribos ir nacionalinės įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno programos, susijusios su Europos žuvininkystės fondo teikiamu finansavimu eksploatacijos nutraukimui

  paremtas bendromis gairėmis
  .
  Kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti priemones, kurias ji nori patvirtinti siekdama sumažinti perteklinius žvejybos pajėgumus
  ; [39 pakeit.]

| (33) | valstybės narės turėtų registruoti būtiniausią informaciją apie Sąjungos žvejybos laivų, plaukiojančių su jos vėliava, charakteristikas ir veiklą. Tie įrašai turėtų būti prieinami Komisijai, kad ji galėtų stebėti valstybių narių laivynų dydį; |
| --- | --- |

(33)

valstybės narės turėtų registruoti būtiniausią informaciją apie Sąjungos žvejybos laivų, plaukiojančių su jos vėliava, charakteristikas ir veiklą. Tie įrašai turėtų būti prieinami Komisijai, kad ji galėtų stebėti valstybių narių laivynų dydį;

| (34) | žuvininkystės valdymui, kuris pagrįstas patikimiausiomis

  visapusiškomis ir tiksliomis
  mokslinėmis rekomendacijomis, reikalingi suderinti, patikimi ir tikslūs duomenų rinkiniai. Todėl valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie laivynus ir jų žvejybos veiklą, ypač biologinius duomenis apie sužvejotų žuvų kiekius, taip pat į jūrą išmestų žuvų kiekius, informaciją apie žuvų išteklių tyrimus ir apie galimą žvejybos veiklos poveikį aplinkai bei jūrų ekosistemoms
  . Komisija turėtų suteikti reikiamas sąlygas duomenų suderinimui užtikrinti, siekiant skatinti ekosistema paremtą išteklių vertinimą
  ; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

žuvininkystės valdymui, kuris pagrįstas patikimiausiomis

  visapusiškomis ir tiksliomis
  mokslinėmis rekomendacijomis, reikalingi suderinti, patikimi ir tikslūs duomenų rinkiniai. Todėl valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie laivynus ir jų žvejybos veiklą, ypač biologinius duomenis apie sužvejotų žuvų kiekius, taip pat į jūrą išmestų žuvų kiekius, informaciją apie žuvų išteklių tyrimus ir apie galimą žvejybos veiklos poveikį aplinkai bei jūrų ekosistemoms
  . Komisija turėtų suteikti reikiamas sąlygas duomenų suderinimui užtikrinti, siekiant skatinti ekosistema paremtą išteklių vertinimą
  ; [40 pakeit.]

| (35) | turėtų būti renkami ir tokie duomenys, kurie palengvintų
  visų
  žuvininkystės, akvakultūros ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimo sektoriuose veikiančių įmonių
  , nepaisant jų dydžio,
  ir tų pramonės šakų užimtumo tendencijų ekonominį vertinimą, taip pat duomenys apie
  tokių tendencijų
  poveikį žvejų bendruomenėms; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(35)

turėtų būti renkami ir tokie duomenys, kurie palengvintų
  visų
  žuvininkystės, akvakultūros ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimo sektoriuose veikiančių įmonių
  , nepaisant jų dydžio,
  ir tų pramonės šakų užimtumo tendencijų ekonominį vertinimą, taip pat duomenys apie
  tokių tendencijų
  poveikį žvejų bendruomenėms; [41 pakeit.]

| (36) | valstybės narės, remdamosi daugiamete Sąjungos programa, turėtų tvarkyti surinktus duomenis ir leisti jais naudotis galutiniams mokslinių duomenų vartotojams
  , ir atitinkamus rezultatus pateikti suinteresuotiesiems subjektams
  .
  Į duomenų rinkimo veiklą turėtų būti labiau įtraukiamos regioninės valdžios institucijos.
  Be to, valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir derinti duomenų rinkimo veiklą. Prireikus valstybės narės turėtų bendradarbiauti ir su trečiosiomis tos pačios jūros baseino šalimis duomenų rinkimo srityje
  , jei įmanoma specialiai tam įsteigtoje regioninėje institucijoje, atsižvelgiant į būtinybę laikytis tarptautinės teisės, visų pirma Unclos, nuostatų
  ; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(36)

valstybės narės, remdamosi daugiamete Sąjungos programa, turėtų tvarkyti surinktus duomenis ir leisti jais naudotis galutiniams mokslinių duomenų vartotojams
  , ir atitinkamus rezultatus pateikti suinteresuotiesiems subjektams
  .
  Į duomenų rinkimo veiklą turėtų būti labiau įtraukiamos regioninės valdžios institucijos.
  Be to, valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir derinti duomenų rinkimo veiklą. Prireikus valstybės narės turėtų bendradarbiauti ir su trečiosiomis tos pačios jūros baseino šalimis duomenų rinkimo srityje
  , jei įmanoma specialiai tam įsteigtoje regioninėje institucijoje, atsižvelgiant į būtinybę laikytis tarptautinės teisės, visų pirma Unclos, nuostatų
  ; [42 pakeit.]

| (37) | į politiką orientuotas žuvininkystės mokslas turėtų būti paremtas nacionaliniu lygmeniu priimtomis žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimo,
  nepriklausomų
  mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo programomis, suderintomis su kitomis valstybėmis narėmis, taip pat Sąjungos mokslinių tyrimų bei inovacijų pagrindų priemonėmis
  ir reikiamu duomenų derinimu ir sisteminimu, kurį turės atlikti Komisija; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(37)

į politiką orientuotas žuvininkystės mokslas turėtų būti paremtas nacionaliniu lygmeniu priimtomis žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimo,
  nepriklausomų
  mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo programomis, suderintomis su kitomis valstybėmis narėmis, taip pat Sąjungos mokslinių tyrimų bei inovacijų pagrindų priemonėmis
  ir reikiamu duomenų derinimu ir sisteminimu, kurį turės atlikti Komisija; [43 pakeit.]

| (38) | Sąjunga turėtų tarptautiniu mastu populiarinti bendros žuvininkystės politikos tikslus. Todėl Sąjunga turėtų stengtis pagerinti regioninių ir tarptautinių organizacijų veiklos rezultatus tarptautinių žuvų išteklių išsaugojimo ir
  tausaus
  valdymo srityje, remdama mokslu pagrįstą sprendimų priėmimą ir geresnį taisyklių laikymąsi bei didesnį skaidrumą bei,
  užtikrindama veiksmingą
  suinteresuotųjų šalių dalyvavimą ir kovodama su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejybos veikla; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(38)

Sąjunga turėtų tarptautiniu mastu populiarinti bendros žuvininkystės politikos tikslus. Todėl Sąjunga turėtų stengtis pagerinti regioninių ir tarptautinių organizacijų veiklos rezultatus tarptautinių žuvų išteklių išsaugojimo ir
  tausaus
  valdymo srityje, remdama mokslu pagrįstą sprendimų priėmimą ir geresnį taisyklių laikymąsi bei didesnį skaidrumą bei,
  užtikrindama veiksmingą
  suinteresuotųjų šalių dalyvavimą ir kovodama su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejybos veikla; [44 pakeit.]

| (39) | su trečiosiomis šalimis sudarytais tausios žvejybos susitarimais turėtų būti užtikrinama, kad Sąjungos žvejybos veikla trečiųjų šalių vandenyse būtų grindžiama geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, užtikrinant tausų jūrų biologinių išteklių naudojimą
  ir išsaugojimą laikantis Unclos nurodyto pertekliaus principo
  . Tie susitarimai, pagal kuriuos už Sąjungos finansinį įnašą suteikiamos išteklių naudojimo teisės, turėtų padėti sukurti aukštos kokybės
  mokslinių duomenų rinkimo sistemą ir aukštos kokybės
  valdymo sistemą, garantuojančią, visų pirma, veiksmingas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

(39)

su trečiosiomis šalimis sudarytais tausios žvejybos susitarimais turėtų būti užtikrinama, kad Sąjungos žvejybos veikla trečiųjų šalių vandenyse būtų grindžiama geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, užtikrinant tausų jūrų biologinių išteklių naudojimą
  ir išsaugojimą laikantis Unclos nurodyto pertekliaus principo
  . Tie susitarimai, pagal kuriuos už Sąjungos finansinį įnašą suteikiamos išteklių naudojimo teisės, turėtų padėti sukurti aukštos kokybės
  mokslinių duomenų rinkimo sistemą ir aukštos kokybės
  valdymo sistemą, garantuojančią, visų pirma, veiksmingas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones; [45 pakeit.]

| (40) | sąlygos dėl žmogaus teisių įtraukimas į tausios žuvininkystės susitarimus turėtų būti visiškai suderintas su bendraisiais Sąjungos vystymosi politikos tikslais; |
| --- | --- |

(40)

sąlygos dėl žmogaus teisių įtraukimas į tausios žuvininkystės susitarimus turėtų būti visiškai suderintas su bendraisiais Sąjungos vystymosi politikos tikslais;

| (41) | pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms, kaip nurodyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose svarbiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, ir teisinės valstybės principui turėtų būti būtinas tausios žuvininkystės susitarimų elementas, įtrauktas kaip speciali sąlyga dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

(41)

pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms, kaip nurodyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose svarbiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, ir teisinės valstybės principui turėtų būti būtinas tausios žuvininkystės susitarimų elementas, įtrauktas kaip speciali sąlyga dėl žmogaus teisių;

| (41a) | dėl rimtos piratavimo problemos, su kuria susiduria pagal dvišalius ir daugiašalius susitarimus trečiosiose šalyse žvejojantys Sąjungos laivai, ir ypatingo tokių laivų pažeidžiamumo dėl piratavimo turėtų būti sustiprintos priemonės ir operacijos, siekiant juos apsaugoti; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

(41a)

dėl rimtos piratavimo problemos, su kuria susiduria pagal dvišalius ir daugiašalius susitarimus trečiosiose šalyse žvejojantys Sąjungos laivai, ir ypatingo tokių laivų pažeidžiamumo dėl piratavimo turėtų būti sustiprintos priemonės ir operacijos, siekiant juos apsaugoti; [46 pakeit.]

| (42) | akvakultūra turėtų padėti išsaugoti tvarų maisto gamybos potencialą visoje Sąjungoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos piliečių aprūpinimas maistu,
  įskaitant maisto tiekimą, taip pat ekonomikos augimas
  ir
  užimtumas ir
  prisidėta prie didėjančio vandens gyvūnų kilmės maisto produktų poreikio pasaulyje tenkinimo; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

(42)

akvakultūra turėtų padėti išsaugoti tvarų maisto gamybos potencialą visoje Sąjungoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos piliečių aprūpinimas maistu,
  įskaitant maisto tiekimą, taip pat ekonomikos augimas
  ir
  užimtumas ir
  prisidėta prie didėjančio vandens gyvūnų kilmės maisto produktų poreikio pasaulyje tenkinimo; [47 pakeit.]

| (43) | 2009 m. Komisijos priimtoje Europos akvakultūros darnios plėtros strategijoje (14), kurią parėmė ir patvirtino Taryba ir teigiamai įvertino Europos Parlamentas, pažymėta, kad akvakultūros sektoriuje reikia sukurti vienodas veiklos sąlygas, kaip jos tvarios plėtros pagrindą; |
| --- | --- |

(43)

2009 m. Komisijos priimtoje Europos akvakultūros darnios plėtros strategijoje (14), kurią parėmė ir patvirtino Taryba ir teigiamai įvertino Europos Parlamentas, pažymėta, kad akvakultūros sektoriuje reikia sukurti vienodas veiklos sąlygas, kaip jos tvarios plėtros pagrindą;

| (44) | bendra žuvininkystės politika turėtų būti remiama 2020 m. Europos strategija dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir padedama siekti toje strategijoje (15) nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

(44)

bendra žuvininkystės politika turėtų būti remiama 2020 m. Europos strategija dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir padedama siekti toje strategijoje (15) nustatytų tikslų;

| (45) | Sąjungoje vykdomai akvakultūros veiklai turi poveikio įvairios kaimyninių valstybių narių sąlygos, tarp jų susijusios su leidimais veiklos vykdytojams; reikėtų parengti Sąjungos strategines gaires nacionalinės strategijos planams sudaryti, kad padidėtų akvakultūros sektoriaus konkurencingumas, būtų remiamas jo vystymas ir inovacijos, skatinama bei įvairinama ekonominė veikla, gerinama pakrantės regionų ir kaimo vietovių gyvenimo kokybė; be to, reikėtų nustatyti valstybių narių keitimosi informacija ir geriausia patirtimi mechanizmus, taikant atvirą nacionalinių priemonių, susijusių su verslo sauga, galimybe naudotis Sąjungos vandenimis bei erdve ir administraciniu licencijų išdavimo supaprastinimu, derinimo metodą; |
| --- | --- |

(45)

Sąjungoje vykdomai akvakultūros veiklai turi poveikio įvairios kaimyninių valstybių narių sąlygos, tarp jų susijusios su leidimais veiklos vykdytojams; reikėtų parengti Sąjungos strategines gaires nacionalinės strategijos planams sudaryti, kad padidėtų akvakultūros sektoriaus konkurencingumas, būtų remiamas jo vystymas ir inovacijos, skatinama bei įvairinama ekonominė veikla, gerinama pakrantės regionų ir kaimo vietovių gyvenimo kokybė; be to, reikėtų nustatyti valstybių narių keitimosi informacija ir geriausia patirtimi mechanizmus, taikant atvirą nacionalinių priemonių, susijusių su verslo sauga, galimybe naudotis Sąjungos vandenimis bei erdve ir administraciniu licencijų išdavimo supaprastinimu, derinimo metodą;

| (46) | dėl ypatingo akvakultūros pobūdžio turi būti įsteigtos patariamosios tarybos, kurios konsultuotų suinteresuotasias šalis apie Sąjungos politikos elementus, galinčius turėti poveikio akvakultūrai; |
| --- | --- |

(46)

dėl ypatingo akvakultūros pobūdžio turi būti įsteigtos patariamosios tarybos, kurios konsultuotų suinteresuotasias šalis apie Sąjungos politikos elementus, galinčius turėti poveikio akvakultūrai;

| (46a) | atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatybes, visų pirma į jų geografinį atokumą ir žvejybos svarbą jų ekonomikai, turėtų būti įsteigta patariamoji taryba atokiausiems regionams, suskirstyta į tris skyrius, apimančius Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno jūrų baseinus. Vienas iš tos patariamosios tarybos tikslų būtų prisidėti prie priemonių kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nevaldoma žvejyba pasaulyje; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

(46a)

atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatybes, visų pirma į jų geografinį atokumą ir žvejybos svarbą jų ekonomikai, turėtų būti įsteigta patariamoji taryba atokiausiems regionams, suskirstyta į tris skyrius, apimančius Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno jūrų baseinus. Vienas iš tos patariamosios tarybos tikslų būtų prisidėti prie priemonių kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nevaldoma žvejyba pasaulyje; [48 pakeit.]

| (47) | būtina padidinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus konkurencingumą, raginti supaprastinti tvarką siekiant pagerinti gamybos valdymą sektoriuje ir jo rinkodaros veiklą
  . Tai atliekant reikia užtikrinti, kad mainai su trečiosiomis šalimis būtų abipusiai, taip Sąjungos rinkoje sukuriant vienodas sąlygas, ne tik žuvininkystės tvarumo, bet ir patikrinimų atžvilgiu
  ; bendru žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimu turėtų būti užtikrinamos vienodos sąlygos visiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama,
  nesvarbu, ar tai būtų Sąjungos ar trečiųjų šalių kilmės produktai

  Europos Sąjungoje, suteikiama geresnė galimybė vartotojams rinktis remiantis informacija
  ir atsekamumu
  , remiamas atsakingas vartojimas ir gerinamos ekonominės žinios ir supratimas apie Sąjungos rinkas visoje tiekimo grandinėje.
  Į šio reglamento dalį dėl bendro rinkų organizavimo turėtų būti įtrauktos nuostatos, pagal kurias importuojami žvejybos ir akvakultūros produktai privalėtų atitikti tarptautiniu mastu pripažintus socialinius ir aplinkos apsaugos standartus
  ; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

(47)

būtina padidinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus konkurencingumą, raginti supaprastinti tvarką siekiant pagerinti gamybos valdymą sektoriuje ir jo rinkodaros veiklą
  . Tai atliekant reikia užtikrinti, kad mainai su trečiosiomis šalimis būtų abipusiai, taip Sąjungos rinkoje sukuriant vienodas sąlygas, ne tik žuvininkystės tvarumo, bet ir patikrinimų atžvilgiu
  ; bendru žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimu turėtų būti užtikrinamos vienodos sąlygos visiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama,
  nesvarbu, ar tai būtų Sąjungos ar trečiųjų šalių kilmės produktai

  Europos Sąjungoje, suteikiama geresnė galimybė vartotojams rinktis remiantis informacija
  ir atsekamumu
  , remiamas atsakingas vartojimas ir gerinamos ekonominės žinios ir supratimas apie Sąjungos rinkas visoje tiekimo grandinėje.
  Į šio reglamento dalį dėl bendro rinkų organizavimo turėtų būti įtrauktos nuostatos, pagal kurias importuojami žvejybos ir akvakultūros produktai privalėtų atitikti tarptautiniu mastu pripažintus socialinius ir aplinkos apsaugos standartus
  ; [49 pakeit.]

| (48) | bendras rinkos organizavimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ypač susijusių su Pasaulio prekybos organizacijos nuostatomis. Kad bendra žuvininkystės politika būtų sėkminga, būtina veiksminga kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, įskaitant kovą su NNN žvejybos veikla.
  Taigi šioje srityje galiojantys teisės aktai
  turėtų būti
  veiksmingai įgyvendinti ir turėtų būti
  sukurta tokia Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, kuri garantuotų bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

(48)

bendras rinkos organizavimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ypač susijusių su Pasaulio prekybos organizacijos nuostatomis. Kad bendra žuvininkystės politika būtų sėkminga, būtina veiksminga kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, įskaitant kovą su NNN žvejybos veikla.
  Taigi šioje srityje galiojantys teisės aktai
  turėtų būti
  veiksmingai įgyvendinti ir turėtų būti
  sukurta tokia Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, kuri garantuotų bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi; [50 pakeit.]

| (49) | turėtų būti skatinama taikant Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą naudoti šiuolaikines,
  veiksmingas
  technologijas. Valstybėms narėms arba Komisijai turėtų būti suteikta galimybė vykdyti naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomuosius projektus; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

(49)

turėtų būti skatinama taikant Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą naudoti šiuolaikines,
  veiksmingas
  technologijas. Valstybėms narėms arba Komisijai turėtų būti suteikta galimybė vykdyti naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomuosius projektus; [51 pakeit.]

| (50) | kad suinteresuoti veiklos vykdytojai tikrai dalyvautų taikant Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė reikalauti, kad su jų vėliavomis plaukiojančių 12 metrų ir ilgesnių Sąjungos žvejybos laivų žvejybos licencijų turėtojai

  jų veiklos vykdytojai
  proporcingai prisidėtų prieš tos sistemos
  veiklos
  išlaidų padengimo; [196 pakeit.] |
| --- | --- |

(50)

kad suinteresuoti veiklos vykdytojai tikrai dalyvautų taikant Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė reikalauti, kad su jų vėliavomis plaukiojančių 12 metrų ir ilgesnių Sąjungos žvejybos laivų žvejybos licencijų turėtojai

  jų veiklos vykdytojai
  proporcingai prisidėtų prieš tos sistemos
  veiklos
  išlaidų padengimo; [196 pakeit.]

| (51) | dėl žuvininkystės sektoriaus plėtros ir valdymo problemų ir dėl ribotų finansinių valstybių narių išteklių valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslų. Todėl siekiant padėti pasiekti tuos tikslus turėtų būti teikiama daugiametė Sąjungos finansinė parama, pirmiausiai skirta bendros žuvininkystės politikos prioritetams
  ir parengta pagal žuvininkystės pramonės konkrečius ypatumus atskirose valstybėse narėse
  ; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

(51)

dėl žuvininkystės sektoriaus plėtros ir valdymo problemų ir dėl ribotų finansinių valstybių narių išteklių valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslų. Todėl siekiant padėti pasiekti tuos tikslus turėtų būti teikiama daugiametė Sąjungos finansinė parama, pirmiausiai skirta bendros žuvininkystės politikos prioritetams
  ir parengta pagal žuvininkystės pramonės konkrečius ypatumus atskirose valstybėse narėse
  ; [52 pakeit.]

| (51a) | naudojant Sąjungos finansinę paramą padedama plėtoti žuvininkystės sektoriaus viešąsias gėrybes ir paslaugas, ypač remiama kontrolė ir valdymo priemonės, informacijos rinkimas, mokslinių tyrimų ir veiklos, skirtos sveikai jūrų ekosistemai užtikrinti, plėtra; [245 pakeit.] |
| --- | --- |

(51a)

naudojant Sąjungos finansinę paramą padedama plėtoti žuvininkystės sektoriaus viešąsias gėrybes ir paslaugas, ypač remiama kontrolė ir valdymo priemonės, informacijos rinkimas, mokslinių tyrimų ir veiklos, skirtos sveikai jūrų ekosistemai užtikrinti, plėtra; [245 pakeit.]

| (52) | Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tik tada, kai valstybės narės ir veiklos vykdytojai,
  įskaitant laivų savininkus,
  laikosi bendros žuvininkystės politikos. Todėl tokia finansinė parama turėtų būti nutraukta, laikinai sustabdyta arba pakoreguota, jei valstybės narės nesilaiko bendros žuvininkystės politikos taisyklių arba veiklos vykdytojai padaro sunkių tų taisyklių pažeidimų; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

(52)

Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tik tada, kai valstybės narės ir veiklos vykdytojai,
  įskaitant laivų savininkus,
  laikosi bendros žuvininkystės politikos. Todėl tokia finansinė parama turėtų būti nutraukta, laikinai sustabdyta arba pakoreguota, jei valstybės narės nesilaiko bendros žuvininkystės politikos taisyklių arba veiklos vykdytojai padaro sunkių tų taisyklių pažeidimų; [53 pakeit.]

| (53) | pasitvirtino, kad siekiant bendros žuvininkystės politikos tikslų labai svarbu dialogas su suinteresuotosiomis šalimis. Atsižvelgiant į skirtingas sąlygas Sąjungos vandenyse ir didesnį bendros žuvininkystės politikos regionalizavimą, patariamosios tarybos turėtų integruoti į bendrą žuvininkystės politiką visų suinteresuotųjų šalių žinias ir patirtį
  , ypač parengdamos daugiamečius planus
  ; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

(53)

pasitvirtino, kad siekiant bendros žuvininkystės politikos tikslų labai svarbu dialogas su suinteresuotosiomis šalimis. Atsižvelgiant į skirtingas sąlygas Sąjungos vandenyse ir didesnį bendros žuvininkystės politikos regionalizavimą, patariamosios tarybos turėtų integruoti į bendrą žuvininkystės politiką visų suinteresuotųjų šalių žinias ir patirtį
  , ypač parengdamos daugiamečius planus
  ; [54 pakeit.]

| (54) | tikslinga, kad Komisija būtų įgaliota deleguotaisiais teisės aktais sukurti

  atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatybes, akvakultūros ir vidaus vandenų žvejybos, rinkų bei Juodosios jūros ypatybes, yra tinkama kiekvienam iš jų įsteigti
  naują patariamąją tarybą ir pakoreguoti jau egzistuojančių patariamųjų tarybų kompetencijos zonas, visų pirma atsižvelgiant į Juodosios jūros ypatybes; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

(54)

tikslinga, kad Komisija būtų įgaliota deleguotaisiais teisės aktais sukurti

  atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatybes, akvakultūros ir vidaus vandenų žvejybos, rinkų bei Juodosios jūros ypatybes, yra tinkama kiekvienam iš jų įsteigti
  naują patariamąją tarybą ir pakoreguoti jau egzistuojančių patariamųjų tarybų kompetencijos zonas, visų pirma atsižvelgiant į Juodosios jūros ypatybes; [55 pakeit.]

| (55) | siekiant bendros žuvininkystės politikos tikslų Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl su žvejyba susijusių žvejybos veiklos poveikio specialiose saugomose teritorijose mažinimo priemonių

  didelės grėsmės jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ar jūrų ekosistemai sumažinimo
  ,
  jei tai reikalinga dėl privalomos skubos priežasčių
  , įpareigojimo užtikrinti, kad visi laimikiai būtų iškraunami siekiant laikytis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, pritaikymo, numatytųjų išteklių išsaugojimo priemonių pagal daugiamečius planus arba technines priemones, laivynų pajėgumų viršutinių ribų perskaičiavimo, informacijos apie Sąjungos žvejybos laivų charakteristikas ir veiklą apibrėžimo, naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomųjų projektų vykdymo taisyklių nustatymo, III priedo pakeitimų, susijusių su patariamųjų tarybų kompetencijos zonomis, sudėtimi ir veikimu

  sudėties ir veikimo
  ; [56 pakeit.] |
| --- | --- |

(55)

siekiant bendros žuvininkystės politikos tikslų Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl su žvejyba susijusių žvejybos veiklos poveikio specialiose saugomose teritorijose mažinimo priemonių

  didelės grėsmės jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ar jūrų ekosistemai sumažinimo
  ,
  jei tai reikalinga dėl privalomos skubos priežasčių
  , įpareigojimo užtikrinti, kad visi laimikiai būtų iškraunami siekiant laikytis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, pritaikymo, numatytųjų išteklių išsaugojimo priemonių pagal daugiamečius planus arba technines priemones, laivynų pajėgumų viršutinių ribų perskaičiavimo, informacijos apie Sąjungos žvejybos laivų charakteristikas ir veiklą apibrėžimo, naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomųjų projektų vykdymo taisyklių nustatymo, III priedo pakeitimų, susijusių su patariamųjų tarybų kompetencijos zonomis, sudėtimi ir veikimu

  sudėties ir veikimo
  ; [56 pakeit.]

| (56) | ypač svarbu, kad atlikdama deleguotųjų aktų priėmimo parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais; |
| --- | --- |

(56)

ypač svarbu, kad atlikdama deleguotųjų aktų priėmimo parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais;

| (57) | atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(57)

atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (58) | siekiant užtikrinti vienodas techninių veiklos reikalavimų, taikomų su žvejybos laivynų registrais ir žuvininkystės valdymo duomenų reikalavimais susijusios informacijos perdavimui, įgyvendinimo sąlygas, įgyvendinimo įgaliojimai turėtų būti suteikti Komisijai. Tie įgyvendinimo įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (16); |
| --- | --- |

(58)

siekiant užtikrinti vienodas techninių veiklos reikalavimų, taikomų su žvejybos laivynų registrais ir žuvininkystės valdymo duomenų reikalavimais susijusios informacijos perdavimui, įgyvendinimo sąlygas, įgyvendinimo įgaliojimai turėtų būti suteikti Komisijai. Tie įgyvendinimo įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (16);

| (59) | siekiant pagrindinio bendros žuvininkystės politikos tikslo – žvejybos ir akvakultūros sektoriams užtikrinti ilgalaikes tausias aplinkos, ekonomines ir socialines sąlygas ir geresnį aprūpinimą maistu, būtina ir tikslinga nustatyti jūrų biologinių išteklių išsaugojimo ir naudojimo taisykles
  , taip pat taisykles, kuriomis būtų užtikrintas Sąjungos žvejybos ir kiaukutinių žvejybos sektoriaus ekonominis ir socialinis tvarumas, prireikus jam skiriant pakankamą finansavimą
  ; [57 pakeit.] |
| --- | --- |

(59)

siekiant pagrindinio bendros žuvininkystės politikos tikslo – žvejybos ir akvakultūros sektoriams užtikrinti ilgalaikes tausias aplinkos, ekonomines ir socialines sąlygas ir geresnį aprūpinimą maistu, būtina ir tikslinga nustatyti jūrų biologinių išteklių išsaugojimo ir naudojimo taisykles
  , taip pat taisykles, kuriomis būtų užtikrintas Sąjungos žvejybos ir kiaukutinių žvejybos sektoriaus ekonominis ir socialinis tvarumas, prireikus jam skiriant pakankamą finansavimą
  ; [57 pakeit.]

| (60) | pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(60)

pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (61) | 2004 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas Nr. 2004/585/EB, įsteigiantis regionines patariamąsias tarybas pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (17), turėtų būti panaikintas įsigaliojus atitinkamoms taisyklėms, priimtoms pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(61)

2004 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas Nr. 2004/585/EB, įsteigiantis regionines patariamąsias tarybas pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (17), turėtų būti panaikintas įsigaliojus atitinkamoms taisyklėms, priimtoms pagal šį reglamentą;

| (62) | 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo

   (18)

  , turėtų būti panaikintas, bet tebetaikomas nacionalinėms programoms, priimtoms 2011–2013 m. duomenims rinkti ir tvarkyti;
  [58 pakeit.] |
| --- | --- |

(62)

2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo

   (18)

  , turėtų būti panaikintas, bet tebetaikomas nacionalinėms programoms, priimtoms 2011–2013 m. duomenims rinkti ir tvarkyti;
  [58 pakeit.]

| (63) | dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, kiekio ir svarbos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(63)

dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, kiekio ir svarbos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Bendra žuvininkystės politika apima:

| a) | jūrų biologinių išteklių saugojimą,
  ir tokių išteklių žvejybos tausų naudojimą ir valdymą; |
| --- | --- |

a)

jūrų biologinių išteklių saugojimą,
  ir tokių išteklių žvejybos tausų naudojimą ir valdymą;

| b) | gėlo vandens biologinius išteklius, akvakultūrą ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais, tai siejant su bendrą žuvininkystės politiką remiančiomis rinkos ir finansinėmis priemonėmis
  , struktūrinėmis priemonėmis ir laivyno pajėgumo valdymu; |
| --- | --- |

b)

gėlo vandens biologinius išteklius, akvakultūrą ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais, tai siejant su bendrą žuvininkystės politiką remiančiomis rinkos ir finansinėmis priemonėmis
  , struktūrinėmis priemonėmis ir laivyno pajėgumo valdymu;

| ba) | socialinį ir ekonominį žvejybos gyvybingumą, užimtumo pakrančių bendruomenėse skatinimą bei jų vystymą, specifines nedidelės apimties ir tradicinės žvejybos bei akvakultūros problemas. [59 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

socialinį ir ekonominį žvejybos gyvybingumą, užimtumo pakrančių bendruomenėse skatinimą bei jų vystymą, specifines nedidelės apimties ir tradicinės žvejybos bei akvakultūros problemas. [59 pakeit.]

2.   Bendra žuvininkystės politika apima 1 dalyje nurodytą veiklą, kai ji vykdoma:

| a) | valstybių narių teritorijose, |
| --- | --- |

a)

valstybių narių teritorijose,

| b) | Sąjungos vandenyse, įskaitant laivais, plaukiojančiais su trečiųjų šalių vėliavomis arba įregistruotais trečiosiose šalyse, |
| --- | --- |

b)

Sąjungos vandenyse, įskaitant laivais, plaukiojančiais su trečiųjų šalių vėliavomis arba įregistruotais trečiosiose šalyse,

| c) | Sąjungos laivais ne Sąjungos vandenyse arba |
| --- | --- |

c)

Sąjungos laivais ne Sąjungos vandenyse arba

| d) | valstybių narių piliečių, nepažeidžiant vėliavos valstybės pirminės atsakomybės. |
| --- | --- |

d)

valstybių narių piliečių, nepažeidžiant vėliavos valstybės pirminės atsakomybės.

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

1.   Bendra žuvininkystės politika užtikrinama, kad su žvejyba ir akvakultūra susijusi veikla garantuotų ilgalaikes tausias ekologines, ekonomines ir socialines

  būtų ekologiškai tvari ilgalaikiu laikotarpiu ir būtų valdoma būdu, derančiu su ekonominės, socialinės ir užimtumo naudos tikslais bei prisidėtų prie aprūpinimo maistu bei pramoginės žvejybos galimybių, taip pat sudarytų
  sąlygas ir geresnį aprūpinimą maistu

  veikti perdirbimo pramonei ir sausumoje vykdomai veiklai, tiesiogiai susijusioms su žvejybos veikla, atsižvelgiant į vartotojų ir gamintojų interesus
  .

2.   Pagal bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo metodas ir siekiama užtikrinti, jog gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad

  užtikrinama, jog
  iki 2015 m. 
  mirtingumo dėl žvejybos koeficientas būtų nustatytas toks, kad jis padėtų vėliausiai iki 2020 m.
  atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai

  žuvų išteklių dydžius, kurie
  viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą
  ir leistų šiuos išteklius palaikyti tokiame lygyje
  .

3.   Pagal bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės
  ir akvakultūros
  valdymui taikomas ekosisteminis metodas, užtikrinantis, kad
  žvejybos ir akvakultūros veikla
  būtų sumažintas žvejybos

  prisidedama prie žmogaus
  veiklos poveikis jūrų ekosistemai
  daromo poveikio mažinimo tikslo, kad tokia veikla nebūtų prisidedama prie jūros aplinkos būklės blogėjimo, bet kad tokia veikla būtų veiksmingai derinama pagal atskirus žvejybos rajonus ir regionus
  .

3a.
     
  Vykdant bendrą žuvininkystės politiką skatinamas tvarus pakrančių bendruomenių vystymasis ir gerovė, taip pat žvejybos veiklos vykdytojų užimtumas, darbo sąlygos ir sauga.

4.   Į bendrą

  Bendra
  žuvininkystės politiką įtraukiami

  politika dera su
  Sąjungos aplinkos teisės aktų reikalavimai

  aktais ir su kitomis Sąjungos politikos priemonėmis
  .

4a.
     
  Įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką užtikrinama, kad žvejybos laivynų pajėgumai būtų suderinti su išteklių naudojimo lygiais, nustatytais pagal 2 dalį.

4b.
     
  Įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką prisidedama prie išsamių ir patikimų mokslinių duomenų rinkimo. [60 pakeit.]

3 straipsnis

Konkretieji tikslai

Siekiant įgyvendinti 2 straipsnyje nurodytus bendruosius bendros žuvininkystės politikos tikslus visų pirma būtina:

| a) | vengti, sumažinti ir kaip galima labiau
  panaikinti sužvejojamus nepageidaujamų komercinių išteklių žuvų kiekius ir laipsniškai užtikrinti, kad visos sužvejotos tokių išteklių žuvys būtų iškraunamos

  nepageidaujamus laimikius
  ; |
| --- | --- |

a)

vengti, sumažinti ir kaip galima labiau
  panaikinti sužvejojamus nepageidaujamų komercinių išteklių žuvų kiekius ir laipsniškai užtikrinti, kad visos sužvejotos tokių išteklių žuvys būtų iškraunamos

  nepageidaujamus laimikius
  ;

| aa) | užtikrinti, kad visi žvejojamų ir reglamentuojamų žuvų išteklių laimikiai būtų iškraunami, vadovaujantis geriausiomis mokslinėmis rekomendacijomis ir vengiant kurti naujas rinkas arba plėsti jau egzistuojančias; |
| --- | --- |

aa)

užtikrinti, kad visi žvejojamų ir reglamentuojamų žuvų išteklių laimikiai būtų iškraunami, vadovaujantis geriausiomis mokslinėmis rekomendacijomis ir vengiant kurti naujas rinkas arba plėsti jau egzistuojančias;

| b) | sudaryti sąlygas veiksmingai
  ir ekologiškai tvariai
  žvejybos veiklai, vystant

  Sąjungoje atkurti
  ekonomiškai perspektyvų ir konkurencingą žvejybos sektorių, užtikrinant vidaus rinkoje sąžiningos konkurencijos sąlygas
  ; |
| --- | --- |

b)

sudaryti sąlygas veiksmingai
  ir ekologiškai tvariai
  žvejybos veiklai, vystant

  Sąjungoje atkurti
  ekonomiškai perspektyvų ir konkurencingą žvejybos sektorių, užtikrinant vidaus rinkoje sąžiningos konkurencijos sąlygas
  ;

| c) | skatinti akvakultūros veiklos
  ir su ja susijusių pramonės sričių
  vystymą Sąjungoje, siekiant pagerinti aprūpinimą
  , užtikrinant jų ekologinį tvarumą ir kad jomis būtų gerinamas aprūpinimas
  maistu ir užimtumą

  didinamas užimtumas
  pakrantės regionuose bei kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

c)

skatinti akvakultūros veiklos
  ir su ja susijusių pramonės sričių
  vystymą Sąjungoje, siekiant pagerinti aprūpinimą
  , užtikrinant jų ekologinį tvarumą ir kad jomis būtų gerinamas aprūpinimas
  maistu ir užimtumą

  didinamas užimtumas
  pakrantės regionuose bei kaimo vietovėse;

| d) | skatinti tinkamai paskirstyti jūrų išteklius siekiant
  padėti užtikrinti tinkamą nuo žvejybos veiklos priklausomų bendruomenių gyvenimo lygį; |
| --- | --- |

d)

skatinti tinkamai paskirstyti jūrų išteklius siekiant
  padėti užtikrinti tinkamą nuo žvejybos veiklos priklausomų bendruomenių gyvenimo lygį;

| e) | atsižvelgti į vartotojų interesus; |
| --- | --- |

e)

atsižvelgti į vartotojų interesus;

| f) | užtikrinti, kad būtų
  sistemingai, suderintai, nuolat ir patikimai
  renkami
  duomenys
  ir sistemingai bei suderintai

  kad jie būtų
  tvarkomi duomenys

  skaidriai, taip pat spręsti problemas, susijusias su išteklių, apie kuriuos turima nedaug duomenų, valdymu; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad būtų
  sistemingai, suderintai, nuolat ir patikimai
  renkami
  duomenys
  ir sistemingai bei suderintai

  kad jie būtų
  tvarkomi duomenys

  skaidriai, taip pat spręsti problemas, susijusias su išteklių, apie kuriuos turima nedaug duomenų, valdymu;

| fa) | skatinti nedidelio masto priekrantės žvejybą; |
| --- | --- |

fa)

skatinti nedidelio masto priekrantės žvejybą;

| fb) | padėti pasiekti ir išlaikyti gerą aplinkos būklę, kaip nurodyta Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje. [61 ir 235 pakeit.] |
| --- | --- |

fb)

padėti pasiekti ir išlaikyti gerą aplinkos būklę, kaip nurodyta Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje. [61 ir 235 pakeit.]

4 straipsnis

Gero valdymo principai

Bendra

  Vykdant bendrą
  žuvininkystės politika grindžiama šiais

  politiką taikomi šie
  gero valdymo principais

  principai
  :

| a) | aiškiu

  aiškus
  Sąjungos,
  regionų,
  valstybių narių, regionų ir vietos lygmens atsakomybės nustatymu

  nustatymas, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės konstitucines nuostatas
  ; |
| --- | --- |

a)

aiškiu

  aiškus
  Sąjungos,
  regionų,
  valstybių narių, regionų ir vietos lygmens atsakomybės nustatymu

  nustatymas, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės konstitucines nuostatas
  ;

| aa) | poreikis žuvininkystės valdymui taikyti decentralizuotą ir regioninį požiūrį; |
| --- | --- |

aa)

poreikis žuvininkystės valdymui taikyti decentralizuotą ir regioninį požiūrį;

| b) | patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų priemonių nustatymu

  nustatymas
  ; |
| --- | --- |

b)

patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų priemonių nustatymu

  nustatymas
  ;

| c) | ilgalaike

  ilgalaikė
  perspektyva; |
| --- | --- |

c)

ilgalaike

  ilgalaikė
  perspektyva;

| ca) | administracinių išlaidų mažinimas; |
| --- | --- |

ca)

administracinių išlaidų mažinimas;

| d) | aktyviu

  tinkamas
  suinteresuotųjų šalių dalyvavimu

  , ypač patariamųjų tarybų bei socialinių partnerių, dalyvavimas
  visais etapais, nuo priemonių sumanymo iki įgyvendinimo
  , regioniniu požiūriu atsižvelgiant į regioninius ypatumus
  ; |
| --- | --- |

d)

aktyviu

  tinkamas
  suinteresuotųjų šalių dalyvavimu

  , ypač patariamųjų tarybų bei socialinių partnerių, dalyvavimas
  visais etapais, nuo priemonių sumanymo iki įgyvendinimo
  , regioniniu požiūriu atsižvelgiant į regioninius ypatumus
  ;

| e) | vėliavos valstybės narės pirmine atsakomybe

  pirminė atsakomybė
  ; |
| --- | --- |

e)

vėliavos valstybės narės pirmine atsakomybe

  pirminė atsakomybė
  ;

| f) | darna su integruota jūrų politika ir kitomis Sąjungos politikos sritimis; |
| --- | --- |

f)

darna su integruota jūrų politika ir kitomis Sąjungos politikos sritimis;

| fa) | poreikis vykdyti aplinkos ir strateginius poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

fa)

poreikis vykdyti aplinkos ir strateginius poveikio vertinimus;

| fb) | bendros žemės ūkio politikos vidaus ir išorės dimensijos lygiavertiškumus, kad Sąjungos viduje taikomi standartai ir vykdymo priemonės esant būtinybei būtų taikomi ir išorėje; |
| --- | --- |

fb)

bendros žemės ūkio politikos vidaus ir išorės dimensijos lygiavertiškumus, kad Sąjungos viduje taikomi standartai ir vykdymo priemonės esant būtinybei būtų taikomi ir išorėje;

| fc) | duomenų tvarkymo ir sprendimų priėmimo proceso skaidrumas remiantis Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), patvirtinta Sąjungos vardu Sprendimu 2005/370/EB

   (19)
  . [62 ir 220 pakeit.] |
| --- | --- |

fc)

duomenų tvarkymo ir sprendimų priėmimo proceso skaidrumas remiantis Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), patvirtinta Sąjungos vardu Sprendimu 2005/370/EB

   (19)
  . [62 ir 220 pakeit.]

5 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | Europos Sąjungos vandenys – vandenys
  ir jūros dugnas
  , į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis

  tuos, kurie yra
  greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; [63 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

Europos Sąjungos vandenys – vandenys
  ir jūros dugnas
  , į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis

  tuos, kurie yra
  greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; [63 pakeit.]

| 2) | jūrų biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti jūrų vandens rūšių gyvūnai, įskaitant anadrominių ir katadrominių rūšių gyvūnus visais jų gyvenimo ciklo etapais; |
| --- | --- |

2)

jūrų biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti jūrų vandens rūšių gyvūnai, įskaitant anadrominių ir katadrominių rūšių gyvūnus visais jų gyvenimo ciklo etapais;

| 3) | gėlo vandens biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti gėlo vandens rūšių gyvūnai; |
| --- | --- |

3)

gėlo vandens biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti gėlo vandens rūšių gyvūnai;

| 4) | žvejybos laivas – laivas, turintis verslinei jūrų biologinių išteklių žvejybai skirtą įrangą; |
| --- | --- |

4)

žvejybos laivas – laivas, turintis verslinei jūrų biologinių išteklių žvejybai skirtą įrangą;

| 5) | Sąjungos žvejybos laivas – laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; |
| --- | --- |

5)

Sąjungos žvejybos laivas – laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

| 5a) | žvejys – asmuo, kuris užsiima profesionalia žvejyba, kaip pripažįsta valstybė narė, veikiančiame žvejybos laive arba profesionaliu jūrų organizmų žvejojimu, kaip pripažįsta valstybė narė, be laivo; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

5a)

žvejys – asmuo, kuris užsiima profesionalia žvejyba, kaip pripažįsta valstybė narė, veikiančiame žvejybos laive arba profesionaliu jūrų organizmų žvejojimu, kaip pripažįsta valstybė narė, be laivo; [64 pakeit.]

| 5b) | įtraukimas į laivyną – tai žvejybos laivo įregistravimas valstybės narės žvejybos laivyno registre; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

5b)

įtraukimas į laivyną – tai žvejybos laivo įregistravimas valstybės narės žvejybos laivyno registre; [65 pakeit.]

| 6) | didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis – didžiausias kiekis – didžiausias
  teorinis pusiausvyrą užtikrinantis
  žuvų kiekis

  laimikis
  , kurį
  galima vidutiniškai nuolat išžvejoti
  iš žuvų išteklių galima išžvejoti neribotą laiką

  esamomis (vidutinėmis) aplinkos sąlygomis, nedarant didelio poveikio reprodukcijos procesui
  ; [66 pakeit.] |
| --- | --- |

6)

didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis – didžiausias kiekis – didžiausias
  teorinis pusiausvyrą užtikrinantis
  žuvų kiekis

  laimikis
  , kurį
  galima vidutiniškai nuolat išžvejoti
  iš žuvų išteklių galima išžvejoti neribotą laiką

  esamomis (vidutinėmis) aplinkos sąlygomis, nedarant didelio poveikio reprodukcijos procesui
  ; [66 pakeit.]

| 6a) | žvejojamos rūšys – rūšys, kurios patiria žvejybos ir (arba) naudojimo poveikį, įskaitant rūšis, kurios neiškraunamos, tačiau sugaunamos kaip priegauda, arba kurioms žvejybos veikla daro poveikį; [67 pakeit.] |
| --- | --- |

6a)

žvejojamos rūšys – rūšys, kurios patiria žvejybos ir (arba) naudojimo poveikį, įskaitant rūšis, kurios neiškraunamos, tačiau sugaunamos kaip priegauda, arba kurioms žvejybos veikla daro poveikį; [67 pakeit.]

| 7) | žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas
  , kaip nurodyta JT susitarimo dėl žuvų išteklių 6 straipsnyje,
  – principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastimi atidėti valdymo priemones arba priemones, kurios padėtų užkirsti kelią žalai, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims ir netikslinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti; [68 pakeit.] |
| --- | --- |

7)

žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas
  , kaip nurodyta JT susitarimo dėl žuvų išteklių 6 straipsnyje,
  – principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastimi atidėti valdymo priemones arba priemones, kurios padėtų užkirsti kelią žalai, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims ir netikslinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti; [68 pakeit.]

| 8) | ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas – metodas, kurį taikant užtikrinama didelė gyvųjų vandens išteklių nauda, o tiesioginis ir netiesioginis žvejybos operacijų poveikis jūrų ekosistemoms yra nedidelis ir jos nekenkia tolesniam tų ekosistemų gyvavimui, įvairovei bei vientisumui

  , kad sprendimų priėmimo procese būtų atsižvelgiama į žvejybos poveikį, kitos žmonių veiklos ir aplinkos veiksnių poveikį tiksliniams ištekliams ir visoms kitoms rūšims, priklausančioms tai pačiai ekosistemai, susijusioms su tiksliniais ištekliais arba nuo jų priklausančioms rūšims, užtikrinant, kad bendras tokios veiklos poveikis neviršytų lygio, suderinamo su geros ekologinės būklės užtikrinimu
  ; [237 pakeit.] |
| --- | --- |

8)

ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas – metodas, kurį taikant užtikrinama didelė gyvųjų vandens išteklių nauda, o tiesioginis ir netiesioginis žvejybos operacijų poveikis jūrų ekosistemoms yra nedidelis ir jos nekenkia tolesniam tų ekosistemų gyvavimui, įvairovei bei vientisumui

  , kad sprendimų priėmimo procese būtų atsižvelgiama į žvejybos poveikį, kitos žmonių veiklos ir aplinkos veiksnių poveikį tiksliniams ištekliams ir visoms kitoms rūšims, priklausančioms tai pačiai ekosistemai, susijusioms su tiksliniais ištekliais arba nuo jų priklausančioms rūšims, užtikrinant, kad bendras tokios veiklos poveikis neviršytų lygio, suderinamo su geros ekologinės būklės užtikrinimu
  ; [237 pakeit.]

| 9) | mirtingumo dėl žvejybos koeficientas – per tam tikrą laiką sužvejotų išteklių žuvų kiekio ir vidutinio per tą laiką galimo sužvejoti išteklių žuvų kiekio santykis

  koeficientas, kuriam esant biomasė ir atskiros žuvys yra pašalinamos iš
  išteklių
  vykdant žvejybos veiklą
  ; [70 pakeit.] |
| --- | --- |

9)

mirtingumo dėl žvejybos koeficientas – per tam tikrą laiką sužvejotų išteklių žuvų kiekio ir vidutinio per tą laiką galimo sužvejoti išteklių žuvų kiekio santykis

  koeficientas, kuriam esant biomasė ir atskiros žuvys yra pašalinamos iš
  išteklių
  vykdant žvejybos veiklą
  ; [70 pakeit.]

| 9a) | FMSY – mirtingumo dėl žvejybos lygis, kurį taikant užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis; [71 pakeit.] |
| --- | --- |

9a)

FMSY – mirtingumo dėl žvejybos lygis, kurį taikant užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis; [71 pakeit.]

| 10) | išteklius – išskirtinėmis savybėmis pasižymintis jūrų biologinis išteklius konkrečioje valdymo zonoje; [72 pakeit.] |
| --- | --- |

10)

išteklius – išskirtinėmis savybėmis pasižymintis jūrų biologinis išteklius konkrečioje valdymo zonoje; [72 pakeit.]

| 11) | laimikio apribojimas – per nustatytą laiką iškraunamų

  sugaunamo
  žuvų išteklių arba išteklių grupių žuvų kiekio apribojimas; [73 pakeit.] |
| --- | --- |

11)

laimikio apribojimas – per nustatytą laiką iškraunamų

  sugaunamo
  žuvų išteklių arba išteklių grupių žuvų kiekio apribojimas; [73 pakeit.]

| 11a) | nepageidaujamas laimikis – mažesnio nei nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio arba mažesnio nei mažiausio iškraunamo dydžio laimikis, arba draudžiamų sugauti ar saugomų rūšių laimikis, arba parduoti netinkamų žuvų laimikis ar atskiri parduoti tinkamų rūšių vienetai, neatitinkantys Sąjungos žuvininkystės teisės aktų, kuriuose nustatytos techninės, stebėsenos ir apsaugos priemonės, nuostatose nurodytų reikalavimų; [74 pakeit.] |
| --- | --- |

11a)

nepageidaujamas laimikis – mažesnio nei nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio arba mažesnio nei mažiausio iškraunamo dydžio laimikis, arba draudžiamų sugauti ar saugomų rūšių laimikis, arba parduoti netinkamų žuvų laimikis ar atskiri parduoti tinkamų rūšių vienetai, neatitinkantys Sąjungos žuvininkystės teisės aktų, kuriuose nustatytos techninės, stebėsenos ir apsaugos priemonės, nuostatose nurodytų reikalavimų; [74 pakeit.]

| 12) | išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškas – žuvų išteklių populiacijos parametrų (pvz., biomasės
  (B), neršiančių žuvų biomasės (NŽB)
  arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento
  (K
  ) reikšmė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje, pvz., nustatant priimtiną biologinės rizikos lygį arba planuojamų sužvejoti žuvų kiekį; [75 pakeit.] |
| --- | --- |

12)

išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškas – žuvų išteklių populiacijos parametrų (pvz., biomasės
  (B), neršiančių žuvų biomasės (NŽB)
  arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento
  (K
  ) reikšmė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje, pvz., nustatant priimtiną biologinės rizikos lygį arba planuojamų sužvejoti žuvų kiekį; [75 pakeit.]

| 12a) | ribinis atskaitos taškas – žuvų išteklių populiacijos parametrų (pvz., biomasės arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento) reikšmė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje siekiant nurodyti ribą, aukščiau arba žemiau kurios žuvininkystės valdymo priemonės atitinka valdymo tikslą, pvz., priimtiną biologinės rizikos lygį arba planuojamo laimikio kiekį; [76 pakeit.] |
| --- | --- |

12a)

ribinis atskaitos taškas – žuvų išteklių populiacijos parametrų (pvz., biomasės arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento) reikšmė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje siekiant nurodyti ribą, aukščiau arba žemiau kurios žuvininkystės valdymo priemonės atitinka valdymo tikslą, pvz., priimtiną biologinės rizikos lygį arba planuojamo laimikio kiekį; [76 pakeit.]

| 12b) | saugių biologinių ribų neviršijantys ištekliai – ištekliai, kai labai tikėtina, jog nustatyta neršianti išteklių biomasė praėjusiųjų metų pabaigoje yra didesnė nei ribinis biomasės atskaitos taškas (Blim), o nustatytas praėjusiųjų metų mirtingumas dėl žvejybos yra mažesnis nei mirtingumo dėl žvejybos koeficiento riba (Flim); [77 pakeit.] |
| --- | --- |

12b)

saugių biologinių ribų neviršijantys ištekliai – ištekliai, kai labai tikėtina, jog nustatyta neršianti išteklių biomasė praėjusiųjų metų pabaigoje yra didesnė nei ribinis biomasės atskaitos taškas (Blim), o nustatytas praėjusiųjų metų mirtingumas dėl žvejybos yra mažesnis nei mirtingumo dėl žvejybos koeficiento riba (Flim); [77 pakeit.]

| 13) | apsaugos priemonė – atsargumo priemonė, skirta
  išvengti
  to, kas nepageidaujama, arba užkirsti tam kelią; [78 pakeit.] |
| --- | --- |

13)

apsaugos priemonė – atsargumo priemonė, skirta
  išvengti
  to, kas nepageidaujama, arba užkirsti tam kelią; [78 pakeit.]

| 14) | techninės priemonės – priemonės, kuriomis tuo, kad nustatomos žvejybos įrankių naudojimo sąlygos bei jų struktūra

  savybės
  ir
  laiko ar erdvės požiūriu
  ribojama prieiga prie žvejybos rajonų, reguliuojama laimikio sudėtis pagal rūšis bei žuvų dydį ir žvejybos poveikis ekosistemų komponentams
  ar jų veikimui
  ; [79 pakeit.] |
| --- | --- |

14)

techninės priemonės – priemonės, kuriomis tuo, kad nustatomos žvejybos įrankių naudojimo sąlygos bei jų struktūra

  savybės
  ir
  laiko ar erdvės požiūriu
  ribojama prieiga prie žvejybos rajonų, reguliuojama laimikio sudėtis pagal rūšis bei žuvų dydį ir žvejybos poveikis ekosistemų komponentams
  ar jų veikimui
  ; [79 pakeit.]

| 14a) | būtinosios žuvų buveinės – pažeidžiamos ir gyvybiškai svarbios jūrų buveinės, kurias reikia saugoti dėl jų vaidmens tenkinant ekologinius ir biologinius žuvų rūšių poreikius, įskaitant neršto, veisimosi ir maitinimosi plotus; [80 pakeit.] |
| --- | --- |

14a)

būtinosios žuvų buveinės – pažeidžiamos ir gyvybiškai svarbios jūrų buveinės, kurias reikia saugoti dėl jų vaidmens tenkinant ekologinius ir biologinius žuvų rūšių poreikius, įskaitant neršto, veisimosi ir maitinimosi plotus; [80 pakeit.]

| 14b) | saugoma žvejybos teritorija – geografiškai apibrėžta jūros teritorija, kurioje laikinai ar visam laikui uždrausta ar ribojama visa arba tam tikra žvejybos veikla, siekiant gerinti gyvųjų vandens išteklių naudojimą ir apsaugą arba jūrų ekosistemų apsaugą; [81 pakeit.] |
| --- | --- |

14b)

saugoma žvejybos teritorija – geografiškai apibrėžta jūros teritorija, kurioje laikinai ar visam laikui uždrausta ar ribojama visa arba tam tikra žvejybos veikla, siekiant gerinti gyvųjų vandens išteklių naudojimą ir apsaugą arba jūrų ekosistemų apsaugą; [81 pakeit.]

| 15) | žvejybos galimybės – kiekybiškai apibrėžta juridinė teisė sužvejoti žuvis

  tam tikrus žuvų išteklius
  , išreikšta sužvejotų žuvų kiekius ir (arba)

  didžiausiais laimikiais arba didžiausiomis
  žvejybos pastangomis, ir funkciškai susijusios sąlygos, būtinos kiekybiškai apibrėžti tos teisės panaudojimo lygį

  tam tikroje valdymo zonoje
  ; [82 pakeit.] |
| --- | --- |

15)

žvejybos galimybės – kiekybiškai apibrėžta juridinė teisė sužvejoti žuvis

  tam tikrus žuvų išteklius
  , išreikšta sužvejotų žuvų kiekius ir (arba)

  didžiausiais laimikiais arba didžiausiomis
  žvejybos pastangomis, ir funkciškai susijusios sąlygos, būtinos kiekybiškai apibrėžti tos teisės panaudojimo lygį

  tam tikroje valdymo zonoje
  ; [82 pakeit.]

| 16) | žvejybos pastangos – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma; |
| --- | --- |

16)

žvejybos pastangos – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;

| 17) | perleidžiamoji žvejybos koncesija – atšaukti galima teisė į tam tikrą valstybei narei paskirtų arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006
   (20)
  19 straipsnį valstybės narės priimtuose valdymo planuose nustatytų žvejybos galimybių dalį, kurią jos turėtojas gali perduoti kitiems teisėtiems tokių perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams;

  [83 pakeit.] |
| --- | --- |

17)

perleidžiamoji žvejybos koncesija – atšaukti galima teisė į tam tikrą valstybei narei paskirtų arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006
   (20)
  19 straipsnį valstybės narės priimtuose valdymo planuose nustatytų žvejybos galimybių dalį, kurią jos turėtojas gali perduoti kitiems teisėtiems tokių perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams;

  [83 pakeit.]

| 18) | individualios žvejybos galimybės – metinės žvejybos galimybės, paskirtos valstybės narės perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams remiantis tai valstybei narei priklausančia žvejybos galimybių dalimi;
  [84 pakeit.] |
| --- | --- |

18)

individualios žvejybos galimybės – metinės žvejybos galimybės, paskirtos valstybės narės perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams remiantis tai valstybei narei priklausančia žvejybos galimybių dalimi;
  [84 pakeit.]

| 19) | žvejybos pajėgumai – laivo tonažas

  gebėjimas gaudyti žuvį
  , išreikštas
  laivo savybėmis, įskaitant laivo talpą, išreikštą
  GT (bendrąja talpa), ir jo galia, išreikšta kW (kilovatais), kaip apibrėžta 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas (21), 4 ir 5 straipsniuose
  , bei turimos žvejybos įrangos tipas bei apimtis ir kiti parametrai, turintys svarbos žuvies sugavimui
  ; [85 pakeit.] |
| --- | --- |

19)

žvejybos pajėgumai – laivo tonažas

  gebėjimas gaudyti žuvį
  , išreikštas
  laivo savybėmis, įskaitant laivo talpą, išreikštą
  GT (bendrąja talpa), ir jo galia, išreikšta kW (kilovatais), kaip apibrėžta 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas (21), 4 ir 5 straipsniuose
  , bei turimos žvejybos įrangos tipas bei apimtis ir kiti parametrai, turintys svarbos žuvies sugavimui
  ; [85 pakeit.]

| 19a) | gyvenamoji erdvė – tik įgulos gyvenimui ir poilsiui skirtos laivo vietos; [86 pakeit.] |
| --- | --- |

19a)

gyvenamoji erdvė – tik įgulos gyvenimui ir poilsiui skirtos laivo vietos; [86 pakeit.]

| 20) | akvakultūra – vandens organizmų veisimas ir auginimas naudojant metodus, kuriais siekiama, kad šių organizmų produktyvumas būtų didesnis nei natūralioje aplinkoje, šiems organizmams per visą veisimo ir auginimo laikotarpį iki pat produkcijos surinkimo ir ją surenkant išliekant fizinio arba juridinio asmens nuosavybe; [87 pakeit.] |
| --- | --- |

20)

akvakultūra – vandens organizmų veisimas ir auginimas naudojant metodus, kuriais siekiama, kad šių organizmų produktyvumas būtų didesnis nei natūralioje aplinkoje, šiems organizmams per visą veisimo ir auginimo laikotarpį iki pat produkcijos surinkimo ir ją surenkant išliekant fizinio arba juridinio asmens nuosavybe; [87 pakeit.]

| 21) | žvejybos licencija – licencija, kaip nurodyta 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (22), 4 straipsnio 9 dalyje; |
| --- | --- |

21)

žvejybos licencija – licencija, kaip nurodyta 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (22), 4 straipsnio 9 dalyje;

| 22) | žvejybos leidimas – leidimas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

22)

žvejybos leidimas – leidimas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 10 dalyje;

| 23) | žvejyba – natūralioje aplinkoje gyvenančių vandens organizmų rinkimas arba gaudymas arba sąmoningas priemonių, kuriomis juos galima surinkti arba sugauti, naudojimas; |
| --- | --- |

23)

žvejyba – natūralioje aplinkoje gyvenančių vandens organizmų rinkimas arba gaudymas arba sąmoningas priemonių, kuriomis juos galima surinkti arba sugauti, naudojimas;

| 24) | žuvininkystės produktai – vandens organizmai, kurie yra žvejybos veiklos rezultatas; |
| --- | --- |

24)

žuvininkystės produktai – vandens organizmai, kurie yra žvejybos veiklos rezultatas;

| 25) | veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu
  , arba bet kokia kita žuvininkystės specialistams atstovaujanti organizacija, kuri yra teisiškai pripažinta ir atsakinga už prieigos prie žuvų išteklių, taip pat profesionalios žvejybos veiklos ir akvakultūros valdymą
  ; [88 pakeit.] |
| --- | --- |

25)

veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu
  , arba bet kokia kita žuvininkystės specialistams atstovaujanti organizacija, kuri yra teisiškai pripažinta ir atsakinga už prieigos prie žuvų išteklių, taip pat profesionalios žvejybos veiklos ir akvakultūros valdymą
  ; [88 pakeit.]

| 26) | sunkus pažeidimas – pažeidimas, kaip apibrėžta 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (23), 42 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

26)

sunkus pažeidimas – pažeidimas, kaip apibrėžta 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (23), 42 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje;

| 27) | galutinis mokslinių duomenų vartotojas –
  mokslinių tyrimų
  subjektas
  ar valdymo subjektas
  , kurį mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domina mokslinė žuvininkystės sektoriaus duomenų analizė; [89 pakeit.] |
| --- | --- |

27)

galutinis mokslinių duomenų vartotojas –
  mokslinių tyrimų
  subjektas
  ar valdymo subjektas
  , kurį mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domina mokslinė žuvininkystės sektoriaus duomenų analizė; [89 pakeit.]

| 28) | leidžiamo laimikio perteklius – ta leidžiamo laimikio dalis, kurios pakrantės valstybė
  per tam tikrą laikotarpį
  negali sužvejoti dėl pajėgumų stokos
  , dėl ko susidaro bendras atskirų išteklių naudojimo lygis, kuris išlieka toks, kad ištekliai gali atsinaujinti, ir išlaikomi žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą
  ; [90 pakeit.] |
| --- | --- |

28)

leidžiamo laimikio perteklius – ta leidžiamo laimikio dalis, kurios pakrantės valstybė
  per tam tikrą laikotarpį
  negali sužvejoti dėl pajėgumų stokos
  , dėl ko susidaro bendras atskirų išteklių naudojimo lygis, kuris išlieka toks, kad ištekliai gali atsinaujinti, ir išlaikomi žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą
  ; [90 pakeit.]

| 29) | akvakultūros produktai – vandens organizmai, kurie yra akvakultūros veiklos rezultatas, bet kuriuo gyvenimo ciklo etapu; |
| --- | --- |

29)

akvakultūros produktai – vandens organizmai, kurie yra akvakultūros veiklos rezultatas, bet kuriuo gyvenimo ciklo etapu;

| 30) | neršianti išteklių biomasė – apskaičiuota konkretaus ištekliaus žuvų, kurios dauginasi

  yra pakankamai subrendusios daugintis
  nustatytu metu, įskaitant tiek patinus, tiek pateles, taip pat gyvavedes žuvis, masė; [91 pakeit.] |
| --- | --- |

30)

neršianti išteklių biomasė – apskaičiuota konkretaus ištekliaus žuvų, kurios dauginasi

  yra pakankamai subrendusios daugintis
  nustatytu metu, įskaitant tiek patinus, tiek pateles, taip pat gyvavedes žuvis, masė; [91 pakeit.]

| 31) | mišrioji žvejyba – žvejyba, kai
  atitinkamame
  rajone, kuriame žvejojama, yra daugiau nei vienos rūšies žuvų ir jos gali būti sužvejotos žvejybos įrankiais

  kartu
  ; [92 pakeit.] |
| --- | --- |

31)

mišrioji žvejyba – žvejyba, kai
  atitinkamame
  rajone, kuriame žvejojama, yra daugiau nei vienos rūšies žuvų ir jos gali būti sužvejotos žvejybos įrankiais

  kartu
  ; [92 pakeit.]

| 32) | tausios žvejybos susitarimai – tarptautiniai susitarimai, sudaryti su kita valstybe siekiant už Sąjungos finansinį įnašą
  , kuriuo bus remiamas vietos žvejybos sektorius, ypatingą dėmesį skiriant mokslinių duomenų rinkimui, stebėsenai ir kontrolei,
  gauti galimybę naudoti išteklius arba naudotis vandenimis
  siekiant tausiai naudoti jūrų biologinių išteklių pertekliaus dalį arba siekiant gauti abipusę galimybę naudoti išteklius ar naudotis vandenimis Sąjungai ir trečiajai šaliai apsikeičiant žvejybos galimybėmis
  ; [93 pakeit.] |
| --- | --- |

32)

tausios žvejybos susitarimai – tarptautiniai susitarimai, sudaryti su kita valstybe siekiant už Sąjungos finansinį įnašą
  , kuriuo bus remiamas vietos žvejybos sektorius, ypatingą dėmesį skiriant mokslinių duomenų rinkimui, stebėsenai ir kontrolei,
  gauti galimybę naudoti išteklius arba naudotis vandenimis
  siekiant tausiai naudoti jūrų biologinių išteklių pertekliaus dalį arba siekiant gauti abipusę galimybę naudoti išteklius ar naudotis vandenimis Sąjungai ir trečiajai šaliai apsikeičiant žvejybos galimybėmis
  ; [93 pakeit.]

| 32a) | priegauda – netikslinių organizmų laimikis, nepaisant to, ar jis paliekamas ir iškraunamas, ar išmetamas; [95 pakeit.] |
| --- | --- |

32a)

priegauda – netikslinių organizmų laimikis, nepaisant to, ar jis paliekamas ir iškraunamas, ar išmetamas; [95 pakeit.]

| 32b) | laimikis – visi žvejojant sugauti jūrų biologiniai ištekliai; [96 pakeit.] |
| --- | --- |

32b)

laimikis – visi žvejojant sugauti jūrų biologiniai ištekliai; [96 pakeit.]

| 32c) | mažą poveikį daranti žvejyba – selektyvių žvejybos metodų, darančių mažiausiai kenksmingą poveikį jūrų ekosistemoms ir išmetančių mažai kuro deginimo teršalų, taikymas; [97 pakeit.] |
| --- | --- |

32c)

mažą poveikį daranti žvejyba – selektyvių žvejybos metodų, darančių mažiausiai kenksmingą poveikį jūrų ekosistemoms ir išmetančių mažai kuro deginimo teršalų, taikymas; [97 pakeit.]

| 32d) | selektyvi žvejyba – žvejyba naudojant žvejybos metodus ar žvejybos įrankius, kuriais gaudomi ir sugaunami tam tikro dydžio ir rūšių organizmai vykdant žvejybos operacijas, kai galima išvengti netikslinių rūšių sugavimo arba paleisti nepažeistas žuvis; [98 pakeit.] |
| --- | --- |

32d)

selektyvi žvejyba – žvejyba naudojant žvejybos metodus ar žvejybos įrankius, kuriais gaudomi ir sugaunami tam tikro dydžio ir rūšių organizmai vykdant žvejybos operacijas, kai galima išvengti netikslinių rūšių sugavimo arba paleisti nepažeistas žuvis; [98 pakeit.]

II DALIS

GALIMYBĖ NAUDOTIS VANDENIMIS

6 straipsnis

Bendrosios nuostatos dėl galimybės naudotis vandenimis

1.   Sąjungos žvejybos laivai turi vienodas galimybes naudotis visais Sąjungos vandenimis, išskyrus nurodytuosius šio straipsnio 2 ir 3 dalyse, ir juose esančiais ištekliais, taikant pagal III skyrių priimtas priemones.

2.   Valstybėms narėms leidžiama nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2022 m. gruodžio 31 d. 12 jūrmylių nuo bazinių linijų, į kurias jos turi suverenias teises arba kurios priklauso jų jurisdikcijai, zonos vandenyse apriboti žvejybą leidžiant žvejoti tik tradiciškai tuose vandenyse žvejojantiems žvejybos laivams iš gretimos pakrantės uostų, nepažeidžiant valstybių narių kaimynystės ryšiais grindžiamų nuostatų, taikomų su kitos valstybės narės vėliava plaukiojantiems Sąjungos laivams, ir I priedo nuostatų, kuriomis kiekvienai valstybei narei nustatomos kitų valstybių narių pakrančių ruožų geografinės zonos, kuriose vykdoma žvejybos veikla, ir leidžiamos žvejoti rūšys.
  Valstybės narės gali numatyti išimtines arba lengvatines teises smulkiąja, nepramonine arba pakrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams, atsižvelgdamos į socialinius ir aplinkosaugos veiksnius, taip pat į naudą, kuri gali būti gauta suteikiant išimtines arba lengvatines teises vietos ar labai mažoms įmonėms ir žvejams, naudojantiems selektyvios ir nedidelį poveikį aplinkai turinčius žvejybos metodus.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie pagal šią dalį nustatytus apribojimus. [251 pakeit.]

3.   Vandenyse, esančiuose iki 100 jūrmylių atstumu nuo Azorų salų, Madeiros ir Kanarų salų bazinių linijų, susijusios valstybės narės gali nuspręsti nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2022 m. gruodžio 31 d. leisti žvejoti tik minėtų salų uostuose registruotiems laivams. Tokie apribojimai netaikomi tradiciškai šiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, jei jie neviršija tradiciškai taikomų žvejybos pastangų. Valstybės narės praneša Komisijai apie pagal šią dalį nustatytus apribojimus.

3a.
     
  Paliekama dabartinė 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo

   (24)

  6 straipsnyje apibrėžto biologiškai pažeidžiamo rajono statuso formuluotė. [99 pakeit.]

4.   Nuostatos, kurios pakeis 2 ir 3 dalyje nustatytas nuostatas, priimamos iki 2022 m. gruodžio 31 d.

III DALIS

JŪRŲ BIOLOGINIŲ IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMO
  IR TAUSAUS NAUDOJIMO
  PRIEMONĖS [100 pakeit.]

I ANTRAŠTINĖ DALIS

PRIEMONIŲ RŪŠYS

-7 straipsnis

Išteklių išsaugojimo priemonių bendrosios nuostatos

1.
     
  Siekdama 2 straipsnyje išdėstytų bendros žuvininkystės politikos tikslų Sąjunga patvirtina jūrų biologinių išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo priemones, kaip išdėstyta 7 ir 8 straipsniuose. Jos visų pirma patvirtinamos daugiamečių planų forma, laikantis 9, 10 ir 11 straipsnių.

2.
     
  Tokios priemonės turi derėti su 2 ir 3 straipsniuose nurodytais tikslais ir priimamos atsižvelgiant į geriausias mokslines rekomendacijas bei nuomones, gautas iš atitinkamų patariamųjų tarybų.

3.
     
  Valstybėms narėms suteikiami įgaliojimai priimti išsaugojimo priemones, laikantis šio reglamento 17–24 straipsnių bei kitų susijusių šio reglamento nuostatų. [101 pakeit.]

7 straipsnis

Išteklių išsaugojimo priemonių rūšys

Jūrų biologinių išteklių išsaugojimo
  ir tausaus naudojimo
  priemonės gali būti šios:

| a) | daugiamečių planų priėmimas pagal 9–11 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

daugiamečių planų priėmimas pagal 9–11 straipsnius;

| b) | tausaus išteklių naudojimo
  ir išsaugojimo bei jūrų aplinkos apsaugos nuo žvejybos veiklos
  tikslų nustatymas; |
| --- | --- |

b)

tausaus išteklių naudojimo
  ir išsaugojimo bei jūrų aplinkos apsaugos nuo žvejybos veiklos
  tikslų nustatymas;

| c) | priemonių, skirtų suderinti žvejybos laivų skaičių ir (arba) žvejybos laivų rūšis su turimomis žvejybos galimybėmis, priėmimas; |
| --- | --- |

c)

priemonių, skirtų suderinti žvejybos laivų skaičių ir (arba) žvejybos laivų rūšis su turimomis žvejybos galimybėmis, priėmimas;

| d) | paskatų, kuriomis būtų skatinama selektyvesnė
  žvejyba
  arba mažesnio poveikio aplinkai žvejyba, tarp jų

  žvejybos metodai, turintys mažesnį poveikį jūrų ekosistemai bei žuvų ištekliams, įskaitant lengvatinių galimybių naudotis nacionalinėmis žvejybos galimybėmis suteikimą
  ir ekonominio pobūdžio paskatų

  paskatas
  , nustatymas; |
| --- | --- |

d)

paskatų, kuriomis būtų skatinama selektyvesnė
  žvejyba
  arba mažesnio poveikio aplinkai žvejyba, tarp jų

  žvejybos metodai, turintys mažesnį poveikį jūrų ekosistemai bei žuvų ištekliams, įskaitant lengvatinių galimybių naudotis nacionalinėmis žvejybos galimybėmis suteikimą
  ir ekonominio pobūdžio paskatų

  paskatas
  , nustatymas;

| e) | priemonių dėl
  žvejybos galimybių nustatymas

  nustatymo ir paskirstymo priėmimas, kaip apibrėžta 16 straipsnyje
  ; |
| --- | --- |

e)

priemonių dėl
  žvejybos galimybių nustatymas

  nustatymo ir paskirstymo priėmimas, kaip apibrėžta 16 straipsnyje
  ;

| f) | 14 straipsnyje

  8 ir 14 straipsniuose
  nurodytų techninių priemonių priėmimas; |
| --- | --- |

f)

14 straipsnyje

  8 ir 14 straipsniuose
  nurodytų techninių priemonių priėmimas;

| g) | priemonių, susijusių su įpareigojimu užtikrinti, kad visos sužvejotos žuvys būtų iškraunamos

  kuriomis siekiama 15 straipsnio tikslų
  , priėmimas; |
| --- | --- |

g)

priemonių, susijusių su įpareigojimu užtikrinti, kad visos sužvejotos žuvys būtų iškraunamos

  kuriomis siekiama 15 straipsnio tikslų
  , priėmimas;

| h) | bandomųjų projektų, susijusių su alternatyviomis žvejybos valdymo metodikos rūšimis,
  kurias taikant padidinamas selektyvumas arba sumažinamas žvejybos veiklos poveikis jūrų aplinkai,
  įgyvendinimas; |
| --- | --- |

h)

bandomųjų projektų, susijusių su alternatyviomis žvejybos valdymo metodikos rūšimis,
  kurias taikant padidinamas selektyvumas arba sumažinamas žvejybos veiklos poveikis jūrų aplinkai,
  įgyvendinimas;

| ha) | priemonių, kurios padėtų valstybėms narėms įvykdyti aplinkos apsaugos teisės aktuose nustatytus įsipareigojimus, priėmimas; |
| --- | --- |

ha)

priemonių, kurios padėtų valstybėms narėms įvykdyti aplinkos apsaugos teisės aktuose nustatytus įsipareigojimus, priėmimas;

| hb) | kitų priemonių, kurios padėtų įgyvendinti 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus, priėmimas. [102 pakeit.] |
| --- | --- |

hb)

kitų priemonių, kurios padėtų įgyvendinti 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus, priėmimas. [102 pakeit.]

7a straipsnis

Žuvų išteklių atkūrimo zonų nustatymas

1.
     
  Siekdamos užtikrinti gyvųjų vandens išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir vadovaudamosi atsargumo principu valstybės narės sukuria suderintą žuvų išteklių atkūrimo teritorijų, kuriose draudžiama bet kokia žvejybos veikla, tinklą, ypač įtraukiant žuvų dauginimuisi svarbias zonas.

2.
     
  Valstybės narės nustato ir paskiria zonas, kurios yra reikalingos suderintam žuvų išteklių atkūrimo zonų tinklui sukurti. [103 pakeit.]

8 straipsnis

Techninių priemonių rūšys

Techninės priemonės gali būti šios:

| a) | tinklo akių dydžio ir žvejybos įrankių
  parametrų ir jų
  naudojimo taisyklių nustatymas; |
| --- | --- |

a)

tinklo akių dydžio ir žvejybos įrankių
  parametrų ir jų
  naudojimo taisyklių nustatymas;

| b) | žvejybos įrankių konstrukcijos taisyklės

  specifikacijos
  , įskaitant:






  i) | jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą siekiant pagerinti įrankio selektyvumą arba sumažinti

  minimalizuoti
  jo
  neigiamą
  poveikį dugno zonoje

  ekosistemai
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

žvejybos įrankių konstrukcijos taisyklės

  specifikacijos
  , įskaitant:

i)

jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą siekiant pagerinti įrankio selektyvumą arba sumažinti

  minimalizuoti
  jo
  neigiamą
  poveikį dugno zonoje

  ekosistemai
  ;

| ii) | jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą, siekiant sumažinti atsitiktinai sužvejojamų nykstančių rūšių, rūšių, kurioms gresia nykimas, ir saugomų rūšių žuvų kiekį
  , taip pat ir kitų nepageidaujamų laimikių
  ; |
| --- | --- |

ii)

jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą, siekiant sumažinti atsitiktinai sužvejojamų nykstančių rūšių, rūšių, kurioms gresia nykimas, ir saugomų rūšių žuvų kiekį
  , taip pat ir kitų nepageidaujamų laimikių
  ;

| c) | draudimai tam tikruose žvejybos rajonuose arba
  apribojimai

  tam tikrais laikotarpiais naudoti tam tikrus žvejybos įrankius
  arba kitokią techninę įrangą
  ; |
| --- | --- |

c)

draudimai tam tikruose žvejybos rajonuose arba
  apribojimai

  tam tikrais laikotarpiais naudoti tam tikrus žvejybos įrankius
  arba kitokią techninę įrangą
  ;

| d) | žvejybos veiklos draudimas arba apribojimas tam tikrose zonose ir (arba) tam tikrais laikotarpiais; |
| --- | --- |

d)

žvejybos veiklos draudimas arba apribojimas tam tikrose zonose ir (arba) tam tikrais laikotarpiais;

| e) | reikalavimas, kad žvejybos laivai nustatytu privalomu laikotarpiu
  nustatytoje zonoje

  rajone nutrauktų žvejybą, kad būtų apsaugoti

  apsaugotos būtinosios žuvų buveinės,
  laikinai jame susikaupę pažeidžiami jūrų ištekliai
  , nykstančios ar neršiančios rūšys arba žuvų jaunikliai
  ; |
| --- | --- |

e)

reikalavimas, kad žvejybos laivai nustatytu privalomu laikotarpiu
  nustatytoje zonoje

  rajone nutrauktų žvejybą, kad būtų apsaugoti

  apsaugotos būtinosios žuvų buveinės,
  laikinai jame susikaupę pažeidžiami jūrų ištekliai
  , nykstančios ar neršiančios rūšys arba žuvų jaunikliai
  ;

| f) | konkrečios priemonės, skirtos

  kurios turėtų maksimaliai sumažinti neigiamą
  žvejybos veiklos poveikiui

  poveikį
  jūrų
  biologinei įvairovei ir jūrų
  ekosistemoms
  , ypač toms, kurios laikomos pažeidžiamomis biologiniu
  ir netikslinėms rūšims

  geografiniu požiūriu, pvz., povandeniniams kalnams aplink atokiausius regionus; jų išteklius turėtų eksploatuoti vietos laivynas, naudodamas selektyvius ir aplinką tausojančius žvejybos įrankius, įskaitant priemones, kuriomis siekiama vengti žvejoti nepageidaujamas žuvis,
  sumažinti
  jų kiekį ir, kiek įmanoma, apskritai panaikinti šį reiškinį
  ; |
| --- | --- |

f)

konkrečios priemonės, skirtos

  kurios turėtų maksimaliai sumažinti neigiamą
  žvejybos veiklos poveikiui

  poveikį
  jūrų
  biologinei įvairovei ir jūrų
  ekosistemoms
  , ypač toms, kurios laikomos pažeidžiamomis biologiniu
  ir netikslinėms rūšims

  geografiniu požiūriu, pvz., povandeniniams kalnams aplink atokiausius regionus; jų išteklius turėtų eksploatuoti vietos laivynas, naudodamas selektyvius ir aplinką tausojančius žvejybos įrankius, įskaitant priemones, kuriomis siekiama vengti žvejoti nepageidaujamas žuvis,
  sumažinti
  jų kiekį ir, kiek įmanoma, apskritai panaikinti šį reiškinį
  ;

| g) | kitos techninės priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti jūrų biologinę įvairovę.
  [104 ir 295 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

kitos techninės priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti jūrų biologinę įvairovę.
  [104 ir 295 pakeit.]

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS PRIEMONĖS

9 straipsnis

Daugiamečiai planai

1.   Daugiamečių planų,
  Ne vėliau kaip iki ...

   (*)

  Europos Parlamentas ir Taryba
  ,
  laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, pirmenybės tvarka patvirtina daugiamečius planus, paremtus Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) mokslinėmis rekomendacijomis,
  kuriuose būtų numatytos

  nurodomos
  išteklių išsaugojimo priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti arba atkurti tokius žuvų išteklių dydžius, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio

  galimo tausios žvejybos laimikio
  principą, nustatymas yra prioritetas, 
  laikantis 2 straipsnio 2 dalies
  .
  Daugiamečiais planais taip pat padedama įgyventi ir kitus tikslus, numatytus 2 ir 3 straipsniuose
  .

2.   Daugiamečiuose planuose nustatoma:

| a) | pagrindas, kuriuo remiantis nustatomos atitinkamų žuvų išteklių žvejybos galimybės, remiantis iš anksto apibrėžtais išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškais, ir

  ir (arba) ribiniais atskaitos taškais, kurie suderinami su 2 straipsnyje išdėstytais tikslais ir kuriais laikomasi mokslinių rekomendacijų
  ;
  ir |
| --- | --- |

a)

pagrindas, kuriuo remiantis nustatomos atitinkamų žuvų išteklių žvejybos galimybės, remiantis iš anksto apibrėžtais išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškais, ir

  ir (arba) ribiniais atskaitos taškais, kurie suderinami su 2 straipsnyje išdėstytais tikslais ir kuriais laikomasi mokslinių rekomendacijų
  ;
  ir

| b) | priemonės, kuriomis galima veiksmingai užtikrinti, kad nebūtų peržengtos
  ribinės atskaitos taškų ribos ir kuriomis siekiama
  išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškų ribos. |
| --- | --- |

b)

priemonės, kuriomis galima veiksmingai užtikrinti, kad nebūtų peržengtos
  ribinės atskaitos taškų ribos ir kuriomis siekiama
  išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškų ribos.

3.   Daugiamečiai planai, jei įmanoma, apima tokią žvejybą, kai žvejojamos vienų išteklių žuvys, arba tokią žvejybą, kai žvejojamos įvairių išteklių žuvys, tinkamai atsižvelgiant į išteklių
  , žvejybos
  ir tokios žvejybos

  jūros ekosistemų
  sąveiką.

4.   Pagal daugiamečius planus žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas, ir moksliniu požiūriu atsižvelgiama į turimų duomenų bei vertinimo metodų trūkumą
  , įskaitant išteklių, apie kuriuos turima nedaug duomenų, vertinimus,
  ir visas kiekybines jų nepatikimumo priežastis. [105 pakeit.]

10 straipsnis

Daugiamečių planų tikslai

1.   Daugiamečiuose planuose numatomas mirtingumo dėl žvejybos koeficiento modifikavimas, siekiant nustatyti tokį

  pritaikymas, kad iki 2015 m.
  mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, kuris

  koeficientas būtų toks, kad
  padėtų
  vėliausiai
  iki 2015 m.

  2020 m
  . atkurti ir išlaikyti išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio

  galimo tausios žvejybos laimikio
  principą
  ir leistų visus atkurtus išteklius palaikyti tokiame lygyje
  .

2.   Kai neįmanoma nustatyti tokio mirtingumo dėl žvejybos koeficiento, kuris padėtų atkurti ir išlaikyti išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą, daugiamečiuose planuose turi būti numatytos atsargumo

  numatytas 1 dalyje, pagal daugiamečius planus žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas ir numatomi apytikriai standartai ir
  priemonės, užtikrinančios
  bent jau
  panašų susijusių išteklių išsaugojimo lygį.

2a.
     
  Nedarant poveikio 1 ir 2 dalies nuostatoms, į daugiamečius planus įtraukiamos priemonės ir jų įgyvendinimo grafikas yra proporcingi siekiamiems tikslams ir uždaviniams bei numatomam laikotarpiui. Prieš priemones įtraukiant į daugiamečius planus atsižvelgiama į jų galimą ekonominį ir socialinį poveikį. Tokios priemonės įgyvendinamos palaipsniui, išskyrus ypač skubius atvejus.

2b.
     
  Daugiamečiuose planuose gali būti pateikiamos nuostatos, skirtos spręsti su specifinės žuvininkystės išteklių palaikymo ir atkūrimo iki tokio lygio, kad būtų užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, susijusius klausimus, jei mokslinėmis rekomendacijomis demonstruojama, jog didesnė atranka siekiant neišnaikinti tam tikrų veislių yra neįmanoma. [106 ir 107 pakeit.]

11 straipsnis

Daugiamečių planų turinys

1.
     Daugiamečiame plane nurodoma:

| a) | taikymo sritis, t. y. 
  geografinė zona,
  ištekliai, žvejybos būdas

  būdai
  ir jūrų ekosistemos, kuriems jis taikomas; |
| --- | --- |

a)

taikymo sritis, t. y. 
  geografinė zona,
  ištekliai, žvejybos būdas

  būdai
  ir jūrų ekosistemos, kuriems jis taikomas;

| b) | tikslai, atitinkantys 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus
  ir atitinkamas šio reglamento - 7a
  ,
  9 ir 10 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

b)

tikslai, atitinkantys 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus
  ir atitinkamas šio reglamento - 7a
  ,
  9 ir 10 straipsnio nuostatas;

| ba) | laivyno pajėgumo vertinimas ir, jei nėra užtikrinta veiksminga žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyra, pajėgumų sumažinimo planas, įskaitant įgyvendinimo tvarkaraštį ir konkrečius veiksmus, kurių turi būti imtasi kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje, kad per nustatytą laikotarpį tie žvejybos pajėgumai būtų suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis, o tokiame vertinime taip pat turėtų būti įvertintas atitinkamo laivyno socialinis ir ekonominis matmuo, nedarant poveikio 34 straipsnyje nurodytiems įsipareigojimams; |
| --- | --- |

ba)

laivyno pajėgumo vertinimas ir, jei nėra užtikrinta veiksminga žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyra, pajėgumų sumažinimo planas, įskaitant įgyvendinimo tvarkaraštį ir konkrečius veiksmus, kurių turi būti imtasi kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje, kad per nustatytą laikotarpį tie žvejybos pajėgumai būtų suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis, o tokiame vertinime taip pat turėtų būti įvertintas atitinkamo laivyno socialinis ir ekonominis matmuo, nedarant poveikio 34 straipsnyje nurodytiems įsipareigojimams;

| bb) | daugiamečiame plane numatytų vykdytų priemonių socialinio ir ekonominio poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

bb)

daugiamečiame plane numatytų vykdytų priemonių socialinio ir ekonominio poveikio vertinimas;

| c) | kiekybiniai tikslai, išreikšti:






  i) | mirtingumo dėl žvejybos koeficientu ir (arba) |
| --- | --- | --- |

c)

kiekybiniai tikslai, išreikšti:

i)

mirtingumo dėl žvejybos koeficientu ir (arba)

| ii) | neršiančia išteklių biomase, ir |
| --- | --- |

ii)

neršiančia išteklių biomase, ir

| iia) | maksimalia nepageidaujamo ir neleistino laimikio dalimi procentais, ir |
| --- | --- |

iia)

maksimalia nepageidaujamo ir neleistino laimikio dalimi procentais, ir

| iib) | maksimaliais žvejybos galimybių metiniais pokyčiais. |
| --- | --- |

iib)

maksimaliais žvejybos galimybių metiniais pokyčiais.

| iii) | sužvejotų žuvų kiekio stabilumu. |
| --- | --- |

iii)

sužvejotų žuvų kiekio stabilumu.

| d) | tikslus
  visų
  kiekybinių tikslų įgyvendinimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

d)

tikslus
  visų
  kiekybinių tikslų įgyvendinimo tvarkaraštis;

| da) | nuostatos dėl sistemingo žvejybos galimybių mažinimo, kai turimi kokybiniai ar kiekybiniai žvejybos duomenys pablogėja; |
| --- | --- |

da)

nuostatos dėl sistemingo žvejybos galimybių mažinimo, kai turimi kokybiniai ar kiekybiniai žvejybos duomenys pablogėja;

| e) | išteklių išsaugojimo ir
  techninės priemonės, įskaitant nepageidaujamų žuvų sužvejojimo panaikinimą

  į kurias reikia atsižvelgti siekiant 15 straipsnyje nurodytų tikslų bei priemonės, skirtos vengti ir kaip galima labiau naikinti nepageidaujamus laimikius
  ; |
| --- | --- |

e)

išteklių išsaugojimo ir
  techninės priemonės, įskaitant nepageidaujamų žuvų sužvejojimo panaikinimą

  į kurias reikia atsižvelgti siekiant 15 straipsnyje nurodytų tikslų bei priemonės, skirtos vengti ir kaip galima labiau naikinti nepageidaujamus laimikius
  ;

| f) | kiekybiniai rodikliai, susiję su periodišku pažangos, padarytos įgyvendinant daugiamečio plano tikslus, stebėjimu ir vertinimu
  , ir galimi jos socialiniai ir ekonominiai padariniai
  ; |
| --- | --- |

f)

kiekybiniai rodikliai, susiję su periodišku pažangos, padarytos įgyvendinant daugiamečio plano tikslus, stebėjimu ir vertinimu
  , ir galimi jos socialiniai ir ekonominiai padariniai
  ;

| g) | kai tinkama,
  konkrečios priemonės ir tikslai, susiję su anadrominių ir katadrominių rūšių žuvų gyvenimo ciklo dalimi, praleista gėluose vandenyse; |
| --- | --- |

g)

kai tinkama,
  konkrečios priemonės ir tikslai, susiję su anadrominių ir katadrominių rūšių žuvų gyvenimo ciklo dalimi, praleista gėluose vandenyse;

| h) | priemonės, skirtos mažinti
  žvejybos poveikio

  poveikį
  ekosistemai maksimalus mažinimas; |
| --- | --- |

h)

priemonės, skirtos mažinti
  žvejybos poveikio

  poveikį
  ekosistemai maksimalus mažinimas;

| i) | apsaugos priemonės ir jų panaudojimo kriterijai; |
| --- | --- |

i)

apsaugos priemonės ir jų panaudojimo kriterijai;

| ia) | priemonės, užtikrinančios, kad būtų laikomasi daugiamečio plano; |
| --- | --- |

ia)

priemonės, užtikrinančios, kad būtų laikomasi daugiamečio plano;

| j) | visos kitos daugiamečių planų tikslams pasiekti tinkančios
  ir proporcingos
  priemonės. |
| --- | --- |

j)

visos kitos daugiamečių planų tikslams pasiekti tinkančios
  ir proporcingos
  priemonės.

1a.
     
  Daugiamečiuose planuose numatoma jų nuolatinė peržiūra siekiant įvertinti pažangą, padarytą siekiant juose numatytų tikslų, ir ypač – atsižvelgti į tokius naujus elementus kaip mokslinių rekomendacijų pokyčiai, kad būtų sudaroma galimybė atlikti visas būtinas tarpines korekcijas. [108 ir 239 pakeit.]

12 straipsnis

Įsipareigojimų pagal Sąjungos teisės aktus laikymasis
  saugomose teritorijose

1.   
  Bendra žuvininkystės politika ir visos tolesnės valstybių narių patvirtintos priemonės
  specialiose saugomose teritorijose, nustatytose

  turi visiškai atitikti Direktyvą 92/43/EEB
  ,
  Direktyvą 2009/147/EB ir Direktyvą 2008/56/EB. Kai valstybė narė nustatė teritorijas, nurodytas
  Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnyje, Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnyje ir Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalyje, valstybės narės

  ji, pasikonsultavusi su Komisija, patariamosiomis tarybomis ir kitomis suinteresuotomis šalimis reguliuoja
  žvejybos veiklą vykdo taip, kad žvejybos poveikis

  ji visiškai atitiktų
  tose teritorijose būtų kuo mažesnis

  direktyvose nustatytus tikslus
  . [109 pakeit.]

1a.
     
  Visi veiksmai, kurių imasi Sąjunga ir valstybės narės pagal BŽP, vykdomi visapusiškai laikantis Orhuso konvencijos, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijų 61/105, 64/72 ir 66/68 ir Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo. [257 pakeit.]

1b.
     
  Žvejybos, kuri vykdoma tik vienos valstybės narės suvereniuose arba jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, atveju tai valstybei narei suteikiama teisė priimti priemones, būtinas, kad saugomose teritorijose būtų laikomasi įsipareigojimų pagal Sąjungos aplinkos teisės aktus. Tokios priemonės suderinamos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės. [258 pakeit.]

1c.
     
  Valstybės narės, turinčios tiesioginių žvejybos interesų teritorijose, kurias paveiks 1 dalyje nurodytos priemonės, bendradarbiauja, kaip nurodyta 21 straipsnio 1a dalyje. Bet kuri iš tų valstybių narių gali prašyti, kad Komisija priimtų 1 dalyje nurodytas priemones. [111 pakeit.]

1d.
     
  Kad Komisija imtųsi veiksmų pagal 1c dalyje nurodytą prašymą, prašymą pateikusi valstybė narė ar valstybės narės pateikia Komisijai visą susijusią informaciją apie prašomas priimti priemones, įskaitant priežasčių nurodymą, mokslinius duomenis ir išsamią informaciją apie priemonių taikymą praktikoje. Komisija, priimdama priemones, atsižvelgia į visas turimas atitinkamas mokslines rekomendacijas. [260 pakeit.]

2.   Komisija pagal 55 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomos su žvejyba susijusios žvejybos veiklos poveikio specialiose saugomose teritorijose mažinimo priemonės.
  [114 pakeit.]

2a.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, Komisijai pasiūlius, priima priemones, kuriomis mažinami galimi neigiami socialiniai ir ekonominiai padariniai, atsirandantys dėl 1 dalyje nurodytų įpareigojimų laikymosi. [262 pakeit.]

13 straipsnis

Komisijos priemonės, taikomos, kai kyla didelė grėsmė jūrų biologiniams ištekliams

1.   Komisija, remdamasi informacija

  Turint patikimų mokslinių duomenų
  apie jūrų biologinių išteklių arba jūrų ekosistemų išsaugojimui kilusią grėsmę, dėl kurios reikia nedelsiant imtis veiksmų, gali, pagrįstu valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva,

  Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai
  priimti laikinas priemones

  deleguotuosius aktus
  šiai grėsmei sumažinti.

Tie deleguotieji aktai priimami tik esant privalomos skubos priežastims ir laikantis 55a straipsnyje nurodytos procedūros.

2.   1 dalyje nurodytą pagrįstą prašymą valstybė narė vienu metu išsiunčia Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir atitinkamoms patariamosioms taryboms.
  [115 pakeit.]

13a straipsnis

Valstybės narės nepaprastosios padėties priemonės

1.
     
  Jei dėl žvejybos atsiranda rimtos ir nenumatytos grėsmės gyvųjų vandens išteklių arba jūros ekosistemos apsaugai požymių valstybės narės suvereniuose arba jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, o dėl bet kokio nereikalingo delsimo būtų padaryta sunkiai atitaisoma žala, valstybė narė gali imtis nepaprastosios padėties priemonių, kurios gali trukti ne ilgiau kaip tris mėnesius.

2.
     
  Ketinančios imtis nepaprastosios padėties priemonių valstybės narės, prieš priimdamos jas, praneša apie savo ketinimus Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir atitinkamoms patariamosioms taryboms, išsiųsdamos tų priemonių projektą ir paaiškinamąjį memorandumą.

3.
     
  Valstybės narės ir atitinkamos patariamosios tarybos per penkias darbo dienas nuo pranešimo gavimo gali pateikti Komisijai savo raštiškus komentarus. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina, atšaukia arba pataiso priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 56 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Esant tinkamai pagrįstoms privalomos skubos priežastims, susijusioms su dėl žvejybos gyvųjų vandens išteklių arba jūrų ekosistemų išsaugojimui kylančiai rimtai ir nenumatytai grėsmei, Komisija priima nedelsiant taikomus įgyvendinimo aktus, remdamasi 56 straipsnio 3 dalyje nustatyta procedūra. [116 pakeit.]

14 straipsnis

Techninių priemonių sistemos

Nustatomos techninių priemonių sistemos, kuriomis siekiama užtikrinti jūrų biologinių išteklių apsaugą ir sumažinti žvejybos veiklos poveikį žuvų ištekliams bei jūrų ekosistemoms. Techninių priemonių sistemomis:

| a) | padedama išlaikyti arba atkurti tokius išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą, pagerinant atrankos pagal dydį, o jei reikia, ir pagal rūšis priemones; |
| --- | --- |

a)

padedama išlaikyti arba atkurti tokius išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą, pagerinant atrankos pagal dydį, o jei reikia, ir pagal rūšis priemones;

| b) | sumažinamas sužvejojamų per mažo dydžio individų kiekis; |
| --- | --- |

b)

sumažinamas sužvejojamų per mažo dydžio individų kiekis;

| c) | sumažinamas sužvejojamų nepageidaujamų jūrų organizmų kiekis; |
| --- | --- |

c)

sumažinamas sužvejojamų nepageidaujamų jūrų organizmų kiekis;

| d) | maksimaliai
  sumažinamas žvejybos įrankių poveikis ekosistemai ir
  jūrų
  aplinkai, ypač siekiant apsaugoti biologiškai jautrius išteklius ir
  pažeidžiamas
  buveines
  , ypač tuos, kurie laikomi pažeidžiamais biologiniu ir geografiniu požiūriu, pvz
  .
  , povandeninius kalnus aplink atokiausius regionus; jų išteklius turėtų eksploatuoti vietos laivynas, naudojantis selektyvius ir aplinką tausojančius žvejybos įrankius. [296 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

maksimaliai
  sumažinamas žvejybos įrankių poveikis ekosistemai ir
  jūrų
  aplinkai, ypač siekiant apsaugoti biologiškai jautrius išteklius ir
  pažeidžiamas
  buveines
  , ypač tuos, kurie laikomi pažeidžiamais biologiniu ir geografiniu požiūriu, pvz
  .
  , povandeninius kalnus aplink atokiausius regionus; jų išteklius turėtų eksploatuoti vietos laivynas, naudojantis selektyvius ir aplinką tausojančius žvejybos įrankius. [296 pakeit.]

14a straipsnis

Nepageidaujamų laimikių vengimas ir sumažinimas iki minimumo

1.
     
  Prieš nustatant pareigą iškrauti visus atitinkamoje žvejybos zonoje sugautus laimikius pagal 15 straipsnį, valstybės narės, remdamosi geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgdamos į atititnkamų patariamųjų tarybų nuomones, kai reikia, vykdo bandomuosius projektus, skirtus visapusiškai ištirti visus praktinius metodus, skirtus išvengti, sumažinti iki minimumo ir panaikinti nepageidaujamus laimikius žvejybos rajone. Tuos bandomuosius projektus, kai tinkama, vykdo gamintojų organizacijos. Tokių bandomųjų projektų rezultatai įtraukiami į kiekvienos žvejybos srities daugiamečius planus kaip papildomos paskatos naudoti selektyviausius turimus įrankius ir žvejybos metodus. Valstybės narės taip pat parengia išmetimų į jūrą žemėlapį, kuriame būtų parodytas išmetimų kiekvienoje žvejybos zonoje, kuriai taikoma 15 straipsnio 1 dalis, lygis. Tas žemėlapis remiasi objektyviais ir tipiniais duomenimis.

2.
     
  Sąjunga teikia finansinę paramą, skirtą parengti ir įgyvendinti bandomuosius projektus, taikomus remiantis 1 dalies nuostatomis, bei skirtą naudoti selektyvesnę žvejybos įrangą, kad būtų sumažinti nepageidaujami ir neleistini laimikiai. Priimant finansinės paramos priemones, ypatingas dėmesys skiriamas žvejams, kuriems taikoma pareiga iškrauti visus laimikius ir kurie žvejoja mišriosios žvejybos rajonuose. [118 pakeit.]

15 straipsnis

Įpareigojimas užtikrinti visos sužvejotos žuvys

  visų žvejojamų ir reglamentuojamų rūšių laimikių

  būtų
  iškraunamos

  iškrovimą ir registravimą

1.   Visas toliau nurodytų išteklių, kuriems taikomi sužvejoto kiekio apribojimai,

  žvejojamų ir reglamentuojamų rūšių
  žuvų, sužvejotų Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivais
  arba Sąjungos žvejybos laivais
  ne Sąjungos vandenyse, išskyrus gyvam jaukui naudojamas žuvis, kiekis įkeliamas į žvejybos laivą, jame laikomas, registruojamas ir iškraunamas laikantis šio tvarkaraščio:

| a) | Ne vėliau, kaip nuo 2014 m. sausio 1 d.:






  — | žvejojant mažas pelagines žuvis, t. y.
  skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, mažąsias argentinas, sardinėles, paprastąsias stintenes

  , sardines ir atlantinius šprotus
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

Ne vėliau, kaip nuo 2014 m. sausio 1 d.:

—

žvejojant mažas pelagines žuvis, t. y.
  skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, mažąsias argentinas, sardinėles, paprastąsias stintenes

  , sardines ir atlantinius šprotus
  ;

| — | žvejojant dideles pelagines žuvis, t. y.
  paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, kitas buriažuvines; |
| --- | --- |

—

žvejojant dideles pelagines žuvis, t. y.
  paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, kitas buriažuvines;

| — | žvejojant pramoniniais tikslais, be kita ko, žvejojant paprastąsias stintines, tobines ir norvegines menkutes; |
| --- | --- |

—

žvejojant pramoniniais tikslais, be kita ko, žvejojant paprastąsias stintines, tobines ir norvegines menkutes;

| — | Baltijos jūros lašišas; |
| --- | --- |

—

Baltijos jūros lašišas;

| b) | Ne vėliau, kaip nuo 2015 m.

  2016 m
  . sausio 1 d.: menkes, europines paprastąsias jūrines lydekas, europinius jūros liežuvius:






  — | žvejojant toliau nurodytas rūšis Šiaurės Atlanto vandenyno Sąjungos vandenyse:




  Šiaurės jūra








  — | žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus ir ledjūrio menkes; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ne vėliau, kaip nuo 2015 m.

  2016 m
  . sausio 1 d.: menkes, europines paprastąsias jūrines lydekas, europinius jūros liežuvius:

—

žvejojant toliau nurodytas rūšis Šiaurės Atlanto vandenyno Sąjungos vandenyse:

Šiaurės jūra

—

žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus ir ledjūrio menkes;

| — | žvejojant norveginius omarus; |
| --- | --- |

—

žvejojant norveginius omarus;

| — | žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes; |
| --- | --- |

—

žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes;

| — | žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas; |
| --- | --- |

—

žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas;

| — | žvejojant šiaurines paprastąsias krevetes; |
| --- | --- |

—

žvejojant šiaurines paprastąsias krevetes;

| — | dėl kitų rūšių žvejybos bus atlikta papildoma analizė; |
| --- | --- |

—

dėl kitų rūšių žvejybos bus atlikta papildoma analizė;

| — | žvejojant Baltijos jūroje, išskyrus lašišų žvejybą; |
| --- | --- |

—

žvejojant Baltijos jūroje, išskyrus lašišų žvejybą;

Šiaurės Vakarų vandenys

| — | žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus ir ledjūrio menkes; |
| --- | --- |

—

žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus ir ledjūrio menkes;

| — | žvejojant norveginius omarus; |
| --- | --- |

—

žvejojant norveginius omarus;

| — | žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes; |
| --- | --- |

—

žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes;

| — | žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas; |
| --- | --- |

—

žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas;

| — | dėl kitų rūšių žvejybos bus atlikta papildoma analizė; |
| --- | --- |

—

dėl kitų rūšių žvejybos bus atlikta papildoma analizė;

Pietvakarių vandenys

| — | žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus ir ledjūrio menkes; |
| --- | --- |

—

žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus ir ledjūrio menkes;

| — | žvejojant norveginius omarus; |
| --- | --- |

—

žvejojant norveginius omarus;

| — | žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes; |
| --- | --- |

—

žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes;

| — | žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas; |
| --- | --- |

—

žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas;

| — | dėl kitų rūšių žvejybos bus atlikta papildoma analizė; |
| --- | --- |

—

dėl kitų rūšių žvejybos bus atlikta papildoma analizė;

| c) | Ne vėliau, kaip nuo 2016 m.

  2017 m
  . sausio 1 d.: juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, paprastuosius megrimus, velniažuves, jūrines plekšnes, paprastąsias molvas, ledjūrio menkes, sidabrinius polakus, europines mažažiotes plekšnes, paprastuosius otus, švelniuosius rombus, melsvąsias molvas, juoduosius kalavijus, bukasnukius ilgauodegius grenadierius, islandinius pjūklapilvius beriksus, juoduosius paltusus, paprastąsias brosmes, didžiuosius jūrinius ešerius ir Viduržemio jūros priedugnio žuvis

  – žuvininkystė, nepatenkanti į 1a dalies apibrėžtį Sąjungos vandenyse ir ne Sąjungos vandenyse
  . |
| --- | --- |

c)

Ne vėliau, kaip nuo 2016 m.

  2017 m
  . sausio 1 d.: juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, paprastuosius megrimus, velniažuves, jūrines plekšnes, paprastąsias molvas, ledjūrio menkes, sidabrinius polakus, europines mažažiotes plekšnes, paprastuosius otus, švelniuosius rombus, melsvąsias molvas, juoduosius kalavijus, bukasnukius ilgauodegius grenadierius, islandinius pjūklapilvius beriksus, juoduosius paltusus, paprastąsias brosmes, didžiuosius jūrinius ešerius ir Viduržemio jūros priedugnio žuvis

  – žuvininkystė, nepatenkanti į 1a dalies apibrėžtį Sąjungos vandenyse ir ne Sąjungos vandenyse
  .

1a.
     
  Žvejybos rajone pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti visą laimikį, visų rūšių, kurioms taikomas tas įpareigojimas, laimikiai turi būti registruojami ir prireikus atimami iš žvejui, gamintojų organizacijai arba atitinkamai kolektyvinio valdymo grupei nustatytos kvotos, išskyrus rūšis, kurios gali būti išleistos į jūrą pagal 1b dalį.

1b.
     
  Toliau nurodytoms rūšims netaikomas 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti žuvis:

| — | žuvims, sužvejotoms siekiant jas panaudoti gyvam jaukui; |
| --- | --- |

—

žuvims, sužvejotoms siekiant jas panaudoti gyvam jaukui;

| — | žuvims, apie kurias iš turimos mokslinės informacijos žinoma, kad jų išgyvenimo galimybės didelės, atsižvelgiant į žvejybos įrankių pobūdį, žvejybos būdus ir sąlygas žvejybos zonoje; |
| --- | --- |

—

žuvims, apie kurias iš turimos mokslinės informacijos žinoma, kad jų išgyvenimo galimybės didelės, atsižvelgiant į žvejybos įrankių pobūdį, žvejybos būdus ir sąlygas žvejybos zonoje;

1c.
     
  Siekiant supaprastinti ir suderinti įpareigojimo iškrauti visus laimikius įgyvendinimą ir išvengti nepriimtinų tikslinių rūšių žvejybos sutrikimų bei sumažinti nepageidaujamus laimikius, 9 straipsnyje nurodytuose daugiamečiuose planuose arba konkrečiuose Sąjungos teisės aktuose dėl iškrovimo įpareigojimo vykdymo arba kituose Sąjungos teisės aktuose, kai tinkama, nustatomas:

| a) | sąrašas, apimantis netikslines rūšis, kurių natūralus gausos lygis nedidelis ir kurios gali būti įtrauktos į tikslinių rūšių kvotas tame žvejybos rajone, jei tenkinamos šios sąlygos:








  — | šios netikslinės rūšies nacionalinė metinė kvota visiškai panaudota; |
| --- | --- | --- |

a)

sąrašas, apimantis netikslines rūšis, kurių natūralus gausos lygis nedidelis ir kurios gali būti įtrauktos į tikslinių rūšių kvotas tame žvejybos rajone, jei tenkinamos šios sąlygos:

—

šios netikslinės rūšies nacionalinė metinė kvota visiškai panaudota;

| — | suvestinis laimikis yra ne didesnis kaip 3 proc. viso tikslinių rūšių laimikio ir |
| --- | --- |

—

suvestinis laimikis yra ne didesnis kaip 3 proc. viso tikslinių rūšių laimikio ir

| — | netikslinių rūšių ištekliai neviršija saugių biologinių ribų; |
| --- | --- |

—

netikslinių rūšių ištekliai neviršija saugių biologinių ribų;

| b) | taisyklės, kuriomis nustatomos paskatos vengti žvejoti žuvų jauniklius, įskaitant didesnes kvotos dalis, kurios turi būti atimamos iš žvejui paskirtų kvotų, jei sužvejojami jaunikliai. |
| --- | --- |

b)

taisyklės, kuriomis nustatomos paskatos vengti žvejoti žuvų jauniklius, įskaitant didesnes kvotos dalis, kurios turi būti atimamos iš žvejui paskirtų kvotų, jei sužvejojami jaunikliai.

2.   Remiantis patikimiausiomis
  , tiksliomis ir naujausiomis
  mokslinėmis rekomendacijomis
  ir prireikus siekiant apsaugoti žuvų jauniklius atgrasant žvejus nuo jų tyčinio gaudymo,
  nustatomi 1 dalyje nurodytų

  minimalūs
  žuvų
  jauniklių
  išteklių mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai. Parduoti sužvejotas mažesnes

  , atspindintys pirmojo dauginimosi amžių ir dydį žuvų ištekliams, kuriems taikoma 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visus laimikius
  .
  Sužvejotos mažesnės
  nei nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio tų išteklių žuvis galima tik smulkinimui į

  žuvys gali būti naudojamos tik ne žmogaus suvartojimui skirtiems produktams, kaip pvz.,
  žuvų miltus arba

  miltams, žuvų taukams,
  naminių gyvūnų ėdalui
  arba kaip jauksa. Atitinkama valstybė narė gali leisti dovanoti tokią žuvį nemokamai paramos arba labdaros tikslais
  .

3.   
  Išteklių, kuriems taikomas iškrovimo įpareigojimas, atveju valstybės narės gali pasinaudoti kasmetiniu lankstumu, kuris lygus 5 proc. nuo leidžiamo iškrauti kiekio, nepažeidžiant konkrečiuose teisės aktuose numatytų didesnio lankstumo dydžių.
  Žuvų, sužvejotų viršijant nustatytas žvejybos galimybes, pardavimo standartai nustatomi

  ir taisyklės gali būti nustatomi
  pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../2013 dėl bendro žuvininkystės

  žvejybos
  ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo (25)
   (**)
  27 straipsnį

  39 straipsnį
  .

4.   Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliavomis plaukiojantys Sąjungos žvejybos laivai turėtų priemones, skirtas visai žvejybos ir perdirbimo veiklai dokumentuoti, kad būtų galima stebėti, ar laikomasi įpareigojimo iškrauti visą sužvejotų žuvų kiekį
  . Tai atliekant, valstybės narės laikosi veiksmingumo ir proporcingumo principų
  .

5.   1 dalis taikoma nedarant poveikio tarptautiniams įsipareigojimams.

6.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės, kad būtų laikomasi tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų. [119 pakeit.]

16 straipsnis

Žvejybos galimybės

1.   Valstybėms narėms paskirtos

  Tvirtindama ir skirstydama
  žvejybos
  galimybes, Taryba veikia pagal 2, 9, 10 ir 11 straipsnius, laikosi ilgalaikės perspektyvos ir remiasi geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Žvejybos
  galimybės
  tarp valstybių narių paskirstomos taip, kad
  kiekvienai valstybei narei užtikrina sąlyginį kiekvienų žuvų

  būtų užtikrintas santykinis žvejybos stabilumas dėl
  išteklių žvejybos veiklos ir kiekvienos rūšies žvejybos veiklos stabilumą

  arba žūklės rajono
  . Skiriant naujas žvejybos galimybes atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės interesus.

Taryba nustato trečiųjų šalių žvejybos galimybes Sąjungos vandenyse ir paskirsto šias galimybes kiekvienai trečiajai šaliai.

Žvejybos galimybių valstybėms narėms arba trečiosioms šalims paskirstymas priklauso nuo to, ar jos laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių.

1a.
     
  Kiekvienais metais spręsdama dėl kvotų skyrimo, Taryba visapusiškai atsižvelgia į regionus, kurių vietos bendruomenės ypač priklauso nuo žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos, kaip Taryba nustatė 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje dėl 200 mylių žvejybos zonos Bendrijoje įkūrimo tam tikrų išorinių aspektų, įsigaliojusioje 1977 m. sausio 1 d., ypač jos VII priede.

2.   Į bendras žvejybos galimybes įtraukiamas rezervas priegaudos žvejybos galimybėms.

3.   Žvejybos galimybės atitinka kiekybinius
  laimikių
  tikslus, tvarkaraštį ir ribas, nustatytus
  daugiamečiuose planuose
  pagal 9 straipsnio 2 dalį
  ir
  11 straipsnio b, c ir h punktus.
  Jei atitinkamas daugiametis planas buvo patvirtintas komercinės paskirties žuvų ištekliams, Taryba užtikrina, kad iki 2015 m. bendras leistinas laimikis būtų toks, kad padėtų vėliausiai iki 2020 m. atkurti išteklių dydžius, kurie viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą ir leistų šiuos išteklius palaikyti tokiame lygyje.

3a.
     
  Tarybai priimant sprendimus, kuriais nustatomos žvejybos galimybės, dalyvauja Europos Parlamento ir patariamųjų tarybų delegacijos.

3b.
     
  Kai dėl duomenų trūkumo neįmanoma nustatyti tokio tam tikrų išteklių naudojimo masto, kuris atitiktų didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį:

| i) | žvejybos valdymui taikomas atsargumo principas; |
| --- | --- |

i)

žvejybos valdymui taikomas atsargumo principas;

| ii) | remiantis 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos sprendimo 2010/477/ES dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijų ir metodinių standartų

   (26)

  priedo B dalies 3.1 ir 3.2 punktuose nustatyta metodika patvirtinami apytikriai standartai, o mirtingumas dėl žvejybos mažinamas laikantis atsargumo principo ar išlaikomas stabilus tais atvejais, kai esama požymių, iš kurių matyti, kad išteklių būklė patenkinama; |
| --- | --- |

ii)

remiantis 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos sprendimo 2010/477/ES dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijų ir metodinių standartų

   (26)

  priedo B dalies 3.1 ir 3.2 punktuose nustatyta metodika patvirtinami apytikriai standartai, o mirtingumas dėl žvejybos mažinamas laikantis atsargumo principo ar išlaikomas stabilus tais atvejais, kai esama požymių, iš kurių matyti, kad išteklių būklė patenkinama;

| iii) | Komisija ir valstybės narės įvertina mokslinių tyrimų ir žinių spragas ir imasi priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad būtų nedelsiant teikiami papildomi duomenys apie išteklius ir ekosistemas. |
| --- | --- |

iii)

Komisija ir valstybės narės įvertina mokslinių tyrimų ir žinių spragas ir imasi priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad būtų nedelsiant teikiami papildomi duomenys apie išteklius ir ekosistemas.

3c.
     
  Kiekviena valstybė narė sprendžia dėl jai pagal Sąjungos teisę priskirtų žvejybos galimybių paskirstymo būdo su jos vėliava plaukiojantiems laivams. Apie paskirstymo būdą jos praneša Komisijai.

4.   Valstybės narės gali keistis visomis joms paskirtomis žvejybos galimybėmis arba jų dalimi, apie tai pranešusios Komisijai.

4a.
     
  Jei Komisija, vadovaudamasi taikant 19 arba 23 straipsnį atliktu vertinimu, padaro išvadą, kad valstybė narė nepriėmė tinkamų priemonių pagal 17–24 straipsnius, yra sumažinamos ateinančių ar vėlesnių metų Sąjungos skirstomos žvejybos galimybės tai valstybei narei ir nutraukiamas arba sustabdomas Sąjungos finansinės paramos išmokų mokėjimas tai valstybei narei arba pateikiamas prašymas taikyti pagal BŽP teikiamos Sąjungos finansinės paramos finansinį koregavimą pagal 50 straipsnį. Tokios priemonės yra proporcingos atsižvelgiant į taisyklių nesilaikymo pobūdį, mastą, trukmę ir dažnumą.

4b.
     
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę ataskaitą, kurioje įvertinama, ar dabartinės žvejybos galimybės yra veiksmingos atkuriant ir išsaugant žvejojamų rūšių populiacijų dydžius, viršijančių dydžius, kurie jau atitinka 2 straipsnio 2 dalyje nustatytą tikslą. [120, 264, 293 ir 301 pakeit.]

16a straipsnis

Valstybių narių žvejybos galimybių skirstymo kriterijai

Skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, kaip nustatyta 16 straipsnyje, valstybės narės remiasi skaidriais ir objektyviais aplinkosaugos ir socialiniais kriterijais, pvz. žvejybos poveikiu aplinkai, nuostatų laikymosi istorija ir indėliu į vietos ekonomiką. Galima naudoti ir kitus kriterijus, pvz. istorinius duomenis apie sužvejotų žuvų kiekį. Valstybės narės, paskirstydamos joms skirtas žvejybos galimybes, gali numatyti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius ar žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, kaip antai, sunaudojama mažiau energijos ar daroma mažesnė žala buveinėms. [227 pakeit.]

III ANTRAŠTINĖ DALIS

REGIONALIZAVIMAS

I SKYRIUS

DAUGIAMEČIAI PLANAI

17 straipsnis

Pagal daugiamečius planus priimamos išteklių išsaugojimo priemonės

1.   
  Pagal šiame straipsnyje apibrėžtas procedūras v
  alstybėms narėms gali būti

  , bendrai vykdančioms žvejybos veiklą,
  leidžiama pagal 9, 10 ir 11 straipsnius parengtuose daugiamečiuose planuose
  ir laikantis dabartiniame straipsnyje nurodytų procedūrų
  , priimti su tais planais suderinamas priemones, kuriomis nustatomos su jų vėliava plaukiojantiems laivams taikomos išsaugojimo priemonės, susijusios su Sąjungos vandenų ištekliais, kurių žvejybos galimybės toms valstybėms narėms paskirtos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal 1 dalį priimtos išteklių išsaugojimo priemonės:

| a) | būtų suderinamos su 2 ir 3 straipsnyje nurodytais tikslais
  4 straipsnyje išdėstytais gero valdymo principais
  ; |
| --- | --- |

a)

būtų suderinamos su 2 ir 3 straipsnyje nurodytais tikslais
  4 straipsnyje išdėstytais gero valdymo principais
  ;

| b) | būtų suderinamos su daugiamečio plano taikymo sritimi ir tikslais; |
| --- | --- |

b)

būtų suderinamos su daugiamečio plano taikymo sritimi ir tikslais;

| c) | padėtų
  veiksmingai ir per nurodytą laikotarpį
  įgyvendinti daugiamečiame plane nustatytus tikslus ir kiekybinius tikslus; |
| --- | --- |

c)

padėtų
  veiksmingai ir per nurodytą laikotarpį
  įgyvendinti daugiamečiame plane nustatytus tikslus ir kiekybinius tikslus;

| d) | būtų ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

d)

būtų ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės.

2a.
     
  Valstybės narės bendradarbiauja viena su kita siekdamos užtikrinti, kad būtų priimtos suderinamos priemonės, atitinkančios daugiamečiuose planuose numatytus tikslus, ir tarpusavyje koordinuoja šių priemonių vykdymą. Šiuo tikslu valstybės narės, jei tai įgyvendinama ir taikytina, naudoja esamas regioninio institucinio bendradarbiavimo struktūras ir mechanizmus, įskaitant tuos, kurie veikia pagal regionines jūrų konvencijas, apimančias atitinkamą žvejybos rajoną arba žvejybos rūšį.

Valstybių narių, kurios bendrai vykdo žvejybos veiklą, koordinavimo pastangoms gali būti skiriamas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) finansavimas laikantis ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../2013 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo

   (27)
   (***)

  nuostatų.

2b.
     
  Valstybės narės konsultuojasi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis ir Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba ir (arba) ŽMTEK dėl priemonių, kurios turi būti priimtos, projekto, prie kurio pridedamas aiškinamasis memorandumas. Apie tokius projektus tuo pat metu pranešama Komisijai ir toms kitoms valstybėms narėms bendrai vykdančioms žvejybos veiklą. Valstybės narės deda visas pastangas siekdamos ankstyvuoju etapu viešai ir skaidriai įtraukti į šias konsultacijas kitas atitinkamas suinteresuotąsias susijusios žvejybos rūšies šalis tam, kad rengiant numatytas priemones būtų galima gauti visų atitinkamų šalių nuomones ir pasiūlymus.

Valstybės narės viešai skelbia išteklių išsaugojimo priemonių, kurias jos siūlo priimti, projekto santrauką.

2c.
     
  Valstybės narės tinkamai atsižvelgia į atitinkamų patariamųjų tarybų, Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos ir (arba) ŽMTEK pateiktas nuomones ir, jei priimtos galutinės priemonės nukrypsta nuo šių nuomonių, pateikia išsamius paaiškinimus apie šių nukrypimų priežastis.

2d.
     
  Jei valstybės narės pageidauja iš dalies pakeisti priimtas priemones, taip pat taikomos 2–2c dalys.

2e.
     
  Komisija, siekdama užtikrinti, kad priimtos priemonės būtų nuoseklios bei koordinuojamos regionų lygmeniu ir atitiktų parengtus daugiamečius planus, priima gaires, nustatančias išsamią tvarką, kurios turi būti laikomasi taikant 2a, 2b ir 2c dalis. Šiomis gairėmis gali būti nustatomos arba tvirtinamos administracinės sistemos, pvz., regioninės žvejybos darbo grupės, siekiant praktikoje organizuoti bendradarbiavimą tarp valstybių narių, ypač siekiant skatinti ir lengvinti kiekvienos valstybės narės priemonių patvirtinimą.

2f.
     
  Valstybės narės, kurios dalijasi žvejybos rajonu, gali susitarti ir bendradarbiauti, siekdamos pagal daugiamečius planus, priimtus iki 2014 m. ir atitinkančius 25 straipsnyje nustatytą procedūrą, įgyvendinti bendras priemones.

2 g.
     
  Žvejybos, kuri vykdoma tik vienos valstybės narės suvereniuose arba jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, atveju atitinkama valstybė narė įsteigia vieną ar daugiau bendro valdymo komitetų, kurie apima visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus. Su tokiais komitetais konsultuojamasi dėl priemonių, kurias reikia priimti. Jei valstybė narė ketina kaip nors nukrypti nuo rekomendacijos, gautos iš tokio komiteto, ji paskelbia vertinimą, kuriame išsamiai išdėsto tokio nukrypimo nuo rekomendacijos priežastis. [121 pakeit.]

18 straipsnis

Valstybių narių pranešimas apie išteklių išsaugojimo priemones

Išteklių išsaugojimo priemones pagal 17 straipsnio 1 dalį priimančios valstybės narės
  paskelbia tokias priemones ir praneša
  apie tas priemones praneša

  jas
  Komisijai, kitoms suinteresuotoms valstybėms narėms ir atitinkamoms patariamosioms taryboms. [122 pakeit.]

19 straipsnis

Vertinimas

1.
     Komisija gali bet kuriuo metu įvertinti valstybių narių pagal 17 straipsnio 1 dalį

  17 straipsnį
  priimtų išteklių išsaugojimo priemonių suderinamumą su tikslais ir
  jų
  veiksmingumą
  ir bet kuriuo atveju atlieka vertinimą bei pateikia ataskaitą tais klausimais ne rečiau kaip kas trejus metus arba kaip gali būti reikalaujama pagal atitinkamą daugiametį planą
  .
  Vertinimas grindžiamas geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

Laikydamosi 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB, sukuriančios Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (Inspire)

   (28)

  ir siekiant, kad Komisija galėtų vykdyti savo pareigas, susijusias su bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimu, valstybės narės suteikia Komisijai naudotojo teises ir prieigą prie parengtos medžiagos ir duomenų, naudotų parengiant ir tvirtinant nacionalines išsaugojimo priemones pagal 17 straipsnį.

Galimybę susipažinti su informacija apie aplinką reglamentuoja Direktyva 2003/4/EB

   (29)

  ir Reglamentai (EB) Nr. 1049/2001

   (30)

  ir (EB) Nr. 1367/2006

   (31)
  . [123 pakeit.]

1a.
     
  Bet kurio vertinimo, atlikto pagal šį straipsnį, rezultatus Komisija skelbia viešai ir užtikrina, kad ši informacija būtų viešai prieinama, t. y. publikuoja ją atitinkamose interneto svetainėse arba pateikia tiesioginę nuorodą. Galimybę susipažinti su informacija apie aplinką reglamentuoja Reglamentai (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. [124 pakeit.]

20 straipsnis

Numatytosios apsaugos priemonės, priimtos pagal daugiamečių planų sistemą

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nustatytos daugiamečiame plane numatytai žvejybai taikomos išteklių išsaugojimo priemonės, jei valstybės narės, kurioms leista imtis priemonių pagal 17 straipsnį, nepraneša Komisijai apie tas priemones per tris

  laikotarpį, kuris numatytas daugiamečiame plane arba, jei to nepadaroma, per šešis
  mėnesius nuo daugiamečio plano įsigaliojimo.

2.   
  Jei
  Komisija pagal 55 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomos daugiamečiame plane numatytai žvejybai taikomos išteklių išsaugojimo priemonės, jei

  mano, kad:

| a) | remiantis pagal 19 straipsnio nuostatas atliktu vertinimu, valstybės narės priemonės laikomos nesuderinamomis

  nesuderinamos
  su daugiamečio plano tikslais arba |
| --- | --- |

a)

remiantis pagal 19 straipsnio nuostatas atliktu vertinimu, valstybės narės priemonės laikomos nesuderinamomis

  nesuderinamos
  su daugiamečio plano tikslais arba

| b) | remiantis pagal 19 straipsnio nuostatas atliktu vertinimu, valstybės narės priemonės laikomos nepadėsiančiomis

  nepadeda
  veiksmingai pasiekti daugiamečiame plane nustatytų tikslų ir kiekybinių tikslų, arba |
| --- | --- |

b)

remiantis pagal 19 straipsnio nuostatas atliktu vertinimu, valstybės narės priemonės laikomos nepadėsiančiomis

  nepadeda
  veiksmingai pasiekti daugiamečiame plane nustatytų tikslų ir kiekybinių tikslų, arba

| c) | pradėtos taikyti pagal 11 straipsnio i punktą nustatytos apsaugos priemonės, |
| --- | --- |

c)

pradėtos taikyti pagal 11 straipsnio i punktą nustatytos apsaugos priemonės,

ji praneša apie tai atitinkamai valstybei narei ir nurodo priežastis.

2a.
     
  Jei Komisija pagal 2 dalį teikia nuomonę, susijusiai valstybei narei skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį ji pakeičia priemones taip, kad jos būtų suderinamos su daugiamečio plano tikslais ir per kurį tie tikslai turi būti pasiekti.

2b.
     
  Jei valstybė narė nepakeičia savo priemonių pagal 2a dalį, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nustatytos daugiamečiame plane numatytai žvejybai taikomos išteklių išsaugojimo priemonės.

3.   Komisijos priimtomis išsaugojimo priemonėmis siekiama užtikrinti, kad būtų įvykdyti daugiamečiame plane nustatyti tikslai ir tiksliniai rodikliai. Komisijai priėmus deleguotąjį aktą, valstybių narių priemonės nustoja galioti.

3a.
     
  Prieš priimdama deleguotuosius aktus pagal 55 straipsnį Komisija konsultuojasi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis ir Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba ir (arba) ŽMTEK dėl priimamo priemonių projekto, prie kurio pridedamas aiškinamasis memorandumas. [125 pakeit.]

II SKYRIUS

TECHNINĖS PRIEMONĖS

21 straipsnis

Techninės priemonės

1.
     Valstybėms narėms gali būti leidžiama

  suteikiami įgaliojimai
  pagal 14 straipsnyje numatytą sistemą priimti su ta sistema suderinamas priemones, kuriomis nustatomos su jų vėliava plaukiojantiems laivams taikomos techninės priemonės, susijusios su tų valstybių narių

  Sąjungos
  vandenų ištekliais, kurių žvejybos galimybės joms paskirtos. Valstybės narės užtikrina, kad tokios techninės priemonės:

| a) | būtų suderinamos su 2 ir 3 straipsnyje nurodytais tikslais; |
| --- | --- |

a)

būtų suderinamos su 2 ir 3 straipsnyje nurodytais tikslais;

| b) | būtų suderinamos su pagal 14 straipsnį priimtų priemonių tikslais; |
| --- | --- |

b)

būtų suderinamos su pagal 14 straipsnį priimtų priemonių tikslais;

| c) | padėtų veiksmingai įgyvendinti pagal 14 straipsnį priimtų priemonių tikslus ir |
| --- | --- |

c)

padėtų veiksmingai įgyvendinti pagal 14 straipsnį priimtų priemonių tikslus ir

| d) | neprieštarautų Sąjungos teisės aktams ir
  būtų ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

d)

neprieštarautų Sąjungos teisės aktams ir
  būtų ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės.

1a.
     
  Valstybės narės bendradarbiauja viena su kita siekdamos užtikrinti, kad būtų priimtos suderinamos priemonės, atitinkančios techninių priemonių sistemose numatytus tikslus, taip pat koordinuoja tarpusavyje šių priemonių vykdymą. Šiuo tikslu valstybės narės, jei tai įgyvendinama ir taikytina, naudoja esamas regioninio institucinio bendradarbiavimo struktūras ir mechanizmus, įskaitant tuos, kurie veikia pagal regionines jūrų konvencijas, apimančias atitinkamą žvejybos rajoną arba žvejybos rūšį.

1b.
     
  Valstybės narės konsultuojasi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis, Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba ir (arba) ŽMTEK dėl priimamo priemonių projekto, prie kurio pridedamas aiškinamasis memorandumas. Apie tokius projektus tuo pat metu pranešama Komisijai ir toms kitoms valstybėms narėms, kurios bendrai vykdo žvejybos veiklą. Valstybės narės deda visas pastangas siekdamos ankstyvuoju etapu viešai ir skaidriai įtraukti į šias konsultacijas kitas atitinkamas suinteresuotąsias susijusios žvejybos rūšies šalis tam, kad rengiant numatytas priemones būtų galima gauti visų atitinkamų šalių nuomones ir pasiūlymus.

1c.
     
  Valstybės narės tinkamai atsižvelgia į atitinkamų patariamųjų tarybų, Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos ir (arba) ŽMTEK pateiktas nuomones ir, jei priimtos galutinės priemonės nukrypsta nuo šių nuomonių, pateikia išsamius paaiškinimus apie šių nukrypimų priežastis.

1d.
     
  Jei valstybės narės pageidauja iš dalies pakeisti priimtas priemones, taip pat taikomos 1a, 1b ir 1c dalys.

1e.
     
  Komisija, siekdama užtikrinti, kad priimtos priemonės būtų nuoseklios ir koordinuojamos regionų lygmeniu bei atitiktų parengtas techninių priemonių sistemas, priima gaires, nustatančias išsamią tvarką, kurios turi būti laikomasi taikant 1a, 1b ir 1c dalis. Šiomis gairėmis gali būti nustatomos arba tvirtinamos administracinės sistemos, pvz., regioninės žvejybos darbo grupės, siekiant praktikoje organizuoti bendradarbiavimą tarp valstybių narių, ypač siekiant skatinti ir lengvinti kiekvienos valstybės narės priemonių patvirtinimą. [126 pakeit.]

22 straipsnis

Valstybių narių pranešimas apie technines priemones

Technines priemones pagal 21 straipsnį priimančios valstybės narės
  paskelbia tokias priemones ir
  praneša
  apie jas
  Komisijai, kitoms suinteresuotoms valstybėms narėms ir atitinkamoms patariamosioms taryboms. [127 pakeit.]

23 straipsnis

Vertinimas

1.
     Komisija gali bet kuriuo metu įvertinti valstybių narių pagal 21 straipsnį priimtų techninių priemonių suderinamumą su tikslais ir veiksmingumą
  ir bet kuriuo atveju atlieka įvertinimą bei pateikia ataskaitą šiais klausimais ne rečiau kaip kartą kas trejus metus arba kaip gali būti reikalaujama pagal atitinkamą techninių priemonių sistemą
  .

1a.
     
  Laikydamosi Direktyvos 2007/2/EB ir siekiant, kad Komisija galėtų vykdyti savo pareigas, susijusias su bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimu, valstybės narės suteikia Komisijai naudotojo teises ir prieigą prie parengtos medžiagos ir duomenų, naudotų kuriant ir tvirtinant technines priemones pagal 21 straipsnį.

Galimybę susipažinti su informacija apie aplinką reglamentuoja Direktyva 2003/4/EB ir Reglamentai (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. [128 pakeit.]

1b.
     
  Bet kurio vertinimo, atlikto pagal šį straipsnį, rezultatus Komisija skelbia viešai ir užtikrina, kad ši informacija būtų viešai prieinama, t. y. publikuoja ją atitinkamose interneto svetainėse arba pateikia tiesioginę nuorodą. Galimybę susipažinti su informacija apie aplinką reglamentuoja Reglamentai (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. [129 pakeit.]

24 straipsnis

Numatytosios priemonės, priimtos pagal techninių priemonių sistemą

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nustatytos techninių priemonių sistemoje numatytos techninės priemonės, jei valstybės narės, kurioms leista imtis priemonių pagal 21 straipsnį, nepraneša Komisijai apie tas priemones per tris

  techninių priemonių sistemoje numatytą laikotarpį arba, jo nesant, per šešis
  mėnesius nuo techninių priemonių sistemos įsigaliojimo.

2.   
  Jei
  Komisija pagal 55 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomos techninės priemonės, jei

  mano, kad
  valstybių narių priemonės, remiantis pagal 23 straipsnį atliktu įvertinimu, laikomos:

| a) | nesuderinamomis

  nesuderinamos
  su techninių priemonių sistemos tikslais arba |
| --- | --- |

a)

nesuderinamomis

  nesuderinamos
  su techninių priemonių sistemos tikslais arba

| b) | nepadedančiomis

  nepadeda
  veiksmingai pasiekti

  siekti
  techninių priemonių sistemos tikslų. |
| --- | --- |

b)

nepadedančiomis

  nepadeda
  veiksmingai pasiekti

  siekti
  techninių priemonių sistemos tikslų.

ji praneša apie tai atitinkamai valstybei narei ir nurodo priežastis.

2a.
     
  Jei Komisija pagal 2 dalį teikia nuomonę, susijusiai valstybei narei skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį ji pakeičia savo priemones taip, kad jos būtų suderinamos su techninių priemonių sistemos tikslais, ir per kurį būtų pasiekti tie tikslai.

2b.
     
  Jei valstybė narė nepakeičia savo priemonių pagal 2a dalį, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nustatytos techninių priemonių sistemoje taikomos techninės priemonės.

3.   Komisijos priimtomis techninėmis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad būtų įvykdyti techninių priemonių sistemos tikslai. Komisijai priėmus deleguotąjį aktą, valstybių narių priemonės nustoja galioti.

3a.
     
  Prieš priimdama šiame straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisija konsultuojasi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis, Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba ir ŽMTEK dėl priimamo priemonių projekto, prie kurio pridedamas aiškinamasis memorandumas. [130 pakeit.]

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

NACIONALINĖS PRIEMONĖS

25 straipsnis

Valstybių narių priemonės, taikomos tik su jų vėliava plaukiojantiems laivams

1.
     Valstybė narė gali priimti priemones, skirtas žuvų ištekliams Sąjungos vandenyse išsaugoti, jei tos priemonės:

| a) | taikomos tik su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams arba, kai žvejybos veikla vykdoma ne žvejybos laivu, jos teritorijoje įsikūrusiems asmenims;

  visiems laivams, žvejojantiems jų vandenų išteklius, kurių žvejybos galimybės jiems paskirtos; [131 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

taikomos tik su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams arba, kai žvejybos veikla vykdoma ne žvejybos laivu, jos teritorijoje įsikūrusiems asmenims;

  visiems laivams, žvejojantiems jų vandenų išteklius, kurių žvejybos galimybės jiems paskirtos; [131 pakeit.]

| b) | yra suderinamos su 2 ir 3 straipsniuose nurodytais tikslais ir |
| --- | --- |

b)

yra suderinamos su 2 ir 3 straipsniuose nurodytais tikslais ir

| c) | yra ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

c)

yra ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės.

1a.
     
  Valstybė narė kontrolės tikslais informuoja kitas atitinkamas valstybes nares apie pagal 1 dalį priimtas nuostatas. [132 pakeit.]

1b.
     
  Valstybės narės viešai paskelbia informaciją, susijusią su priemonėmis, kurios priimamos pagal šį straipsnį. [133 pakeit.]

26 straipsnis

Valstybių narių priemonės, taikomos 12 jūrmylių zonoje

1.   Valstybė narė gali imtis nediskriminuojančių žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių ir mažinti žvejybos poveikį

  siekti tikslų, susijusių su kitais gyvaisiais vandens ištekliais ir
  jūros ekosistemų išsaugojimui

  priežiūra arba apsaugos būklės gerinimu,
  12 jūrmylių nuo jos bazinių linijų zonoje, jei Sąjunga dar nėra priėmusi specialiai tam rajonui skirtų išsaugojimo ir valdymo priemonių
  ar konkrečiai nesprendžia problemos, kurią nurodė atitinkama valstybė narė
  . Valstybės narės priemonės suderinamos su 2 ir 3 straipsnyje nustatytais tikslais ir ne mažiau griežtos nei galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose nustatytos priemonės. [134 pakeit.]

2.   Jei išsaugojimo ir valdymo priemonės, kurias ketina
  taikyti
  valstybė narė, gali turėti poveikio kitos valstybės narės laivams, tokios priemonės priimamos tik po to, kai su Komisija, atitinkamomis valstybėmis narėmis ir patariamosiomis tarybomis pasikonsultuojama dėl priemonių projekto,
  Komisijai
  ,
  atitinkamoms valstybėms narėms ir patariamosioms taryboms pranešama apie priemones
  kartu pateikiant aiškinamąjį memorandumą
  , kuriame taip pat įrodoma, kad jos yra nediskriminuojančios
  . [135 pakeit.]

2a.
     
  Valstybės narės viešai paskelbia informaciją, susijusią su priemonėmis, kurios priimamos pagal šį straipsnį. [136 pakeit.]

IV DALIS

IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO GALIMYBĖ

27 straipsnis

Perleidžiamųjų žvejybos konsecijų sistemos nustatymas

1.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d. nustato perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemą, taikomą

| a) | visiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis 12 metrų arba didesnis ir |
| --- | --- |

a)

visiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis 12 metrų arba didesnis ir

| b) | visiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems traukiamaisiais žvejybos įrankiais. |
| --- | --- |

b)

visiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems traukiamaisiais žvejybos įrankiais.

2.   Perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemą valstybės narės gali taikyti ir žvejybos laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų ir kurie naudoja ne traukiamuosius, o kitų rūšių žvejybos įrankius; apie tai jos praneša Komisijai.

28 straipsnis

Perleidžiamųjų žvejybos koncesijų paskyrimas

1.   Perleidžiamosiomis žvejybos koncesijomis suteikiama teisė naudotis pagal 29 straipsnio 1 dalį paskirtomis individualiomis žvejybos galimybėmis.

2.   Kiekviena valstybė narė, remdamasi skaidriais kriterijais, skiria perleidžiamąsias kiekvienų išteklių ar išteklių grupės, kurių žvejybos galimybės paskirtos pagal 16 straipsnį, išskyrus žvejybos galimybes, paskirtas pagal tausios žuvininkystės susitarimus, žvejybos koncesijas.

3.   Valstybės narės, skirdamos perleidžiamąsias mišriosios žvejybos koncesijas, atsižvelgia į tikėtiną tokią žvejybą vykdančių laivų sužvejoto kiekio sudėtį.

4.   Perleidžiamąsias žvejybos koncesijas valstybė narė gali skirti tik su jos vėliava plaukiojančio žvejybos laivo savininkui arba fiziniams ar juridiniams asmenims, kad jos būtų naudojamos žvejojant tokiu laivu. Perleidžiamosios žvejybos koncesijos gali būti sujungtos į krūvą, kad jomis galėtų bendrai naudotis fiziniai ar juridiniai asmenys arba pripažintos gamintojų organizacijos. Valstybės narės, remdamosi skaidriais ir nešališkais kriterijais, gali nustatyti reikalavimus, kuriuos reikia atitikti, norint gauti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų.

5.   Valstybės narės gali apriboti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų galiojimo laikotarpį iki ne mažiau kaip 15 metų, kad vėliau jos galėtų būti perskirstytos. Jei valstybės narės neapribojo perleidžiamųjų žvejybos koncesijų galiojimo laikotarpio, jos gali atšaukti koncesijas, pranešdamos apie tai ne vėliau kaip prieš 15 metų.

6.   Atšaukti perleidžiamąsias žvejybos koncesijas valstybės narės gali ir vėliau apie tai pranešusios, jei nustatoma, kad koncesijų turėtojas padarė sunkų pažeidimą. Koncesijos atšaukiamos nuodugniai laikantis bendros žuvininkystės politikos, proporcingumo principo ir, jei būtina, nedelsiant.

7.   Nepaisydamos šio straipsnio 5 ir 6 dalių nuostatų, valstybės narės gali atšaukti perleidžiamąsias žvejybos koncesijas, jei trejus metus iš eilės nebuvo panaudotos žvejybos laivo veiklai.

29 straipsnis

Individualių žvejybos galimybių paskyrimas

1.   Individualias žvejybos galimybes 28 straipsnyje nurodytų perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams valstybės narės skiria, atsižvelgdamos į žvejybos galimybes, paskirtas valstybėms narėms arba nustatytas valdymo planuose, kurias valstybės narės priėmė pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnį.

2.   Valstybės narės nustato tų rūšių, kurių žvejybos galimybių nėra nustačiusi taryba, žvejybos galimybes, kurios, remiantis patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, gali būti skiriamos su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams.

3.   Žvejybos laivai imtis žvejybos veiklos tik tada, kai turi pakankamai individualių žvejybos galimybių visam potencialiam sužvejotam kiekiui.

4.   Valstybės narės gali rezervuoti iki 5 % žvejybos galimybių. Jos nustato tikslus ir skaidrius kriterijus, kuriais remiantis būtų paskirtos šios rezervinės žvejybos galimybės. Tos žvejybos galimybės gali būti paskirtos tik teisėtiems perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams, nurodytiems 28 straipsnio 4 dalyje.

5.   Valstybė narė, pagal 28 straipsnio nuostatas skirdama perleidžiamąsias žvejybos koncesijas ir pagal šio straipsnio 1 dalį skirdama žvejybos galimybes, gali neviršydama jei paskirtų žvejybos galimybių numatyti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius, kurie padeda išvengti nepageidaujamų žuvų sužvejojimo.

6.   Valstybės narės gali nustatyti mokestį už naudojimąsi individualiomis žvejybos galimybėmis, skirtą su žuvininkystės valdymu susijusioms išlaidoms padengti.

30 straipsnis

Perleidžiamųjų žvejybos koncesijų ir individualių žvejybos galimybių registras

Valstybės narės sudaro ir tvarko perleidžiamųjų žvejybos koncesijų ir individualių žvejybos galimybių registrą.

31 straipsnis

Perleidžiamųjų žvejybos koncesijų perleidimas

1.   Valstybės narės ribose teisėti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojai gali vienas kitam perleisti visas jiems priklausančias koncesijas arba jų dalį.

2.   Valstybė narė gali leisti perleidžiamąsias žvejybos koncesijas perleisti kitoms valstybėms narėms arba gauti iš jų.

3.   Valstybės narės gali reguliuoti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų perleidimą, numatydama skaidriais ir nešališkais kriterijais grindžiamas koncesijų perleidimo sąlygas.

32 straipsnis

Individualių žvejybos galimybių nuomojimas

1.   Visos individualios žvejybos galimybės arba jų dalis gali būti nuomojamos valstybės narės ribose.

2.   Valstybė narė gali leisti individualias žvejybos galimybes nuomoti kitoms šalims arba nuomotis iš jų.

33 straipsnis

Žvejybos galimybių, kurioms netaikoma perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema, paskirstymas

1.   Kiekviena valstybė nusprendžia, kaip su jos vėliava plaukiojantiems laivams galėtų būti paskirstytos jai pagal 16 straipsnį paskirtos žvejybos galimybės, kurioms netaikoma perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema. Apie paskirstymo būdą jos praneša Komisijai.
  [137 pakeit.]

V DALIS

ŽVEJYBOS PAJĖGUMŲ VALDYMAS

34 straipsnis

Žvejybos pajėgumų reguliavimas

1.   Valstybės narės
  , kai reikia,
  nustato priemones savo laivynų žvejybos pajėgumui reguliuoti, kad būtų pasiekta pastovi ir ilgalaikė
  jų
  laivynų žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyra
  , laikantis 2 straipsnyje nustatytų bendrųjų tikslų
  .

1a.
     
  Siekdamos įgyvendinti 1 dalyje nustatytą tikslą, valstybės narės iki kiekvienų metų gegužės mėnesio 30 d. atlieka pajėgumų vertinimą, o to vertinimo rezultatus perduoda Komisijai. Pajėgumų vertinimas apima vertinimo metu esančių bendrų laivyno pajėgumų kiekviename žvejybos rajone ir laivyno segmente, taip pat jų poveikio atitinkamiems ištekliams ir platesnei jūrų ekosistemai analizę. Pajėgumų vertinime pateikiama ir laivyno pelningumo ilgalaikiu laikotarpiu analizė. Siekiant, kad visose valstybėse narėse vertinimai būtų atliekami vienodai, vertinimai atliekami pagal Komisijos gaires dėl geresnės žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros analizės ir juos atliekant atsižvelgiama į laivyno pelningumą. Vertinimų rezultatai yra viešai prieinami.

1b.
     
  Jei vertinime nurodoma, kad esama neatitikties tarp jos žvejybos pajėgumų ir jos žvejybos galimybių, valstybė narė per vienerius metus po to vertinimo patvirtina išsamią programą, kurioje pateikiamas privalomas įgyvendinimo grafikas ir kurioje nustatomi jos laivynų žvejybos pajėgumų patikslinimai, kai tai susiję su laivų charakteristikomis ir skaičiumi, kad būtų pasiekta pastovi ir ilgalaikė tų laivynų žvejybos pajėgumų ir jos žvejybos galimybių pusiausvyra. Valstybė narė perduoda programą Komisijai, Europos Parlamentui ir kitoms valstybėms narėms.

1c.
     
  Jei toks vertinimas nėra pateikiamas arba jeigu iš valstybės narės yra reikalaujama pateikti pajėgumų mažinimo programą, o ji to nepadaro, arba jei valstybė narė neįgyvendina tokios programos, Sąjungos tai valstybei narei pagal bendrą žuvininkystės politiką teikiama finansinė parama nutraukiama.

Kaip paskutinė išeitis, jei vieną iš pirmoje pastraipoje paminėtų veiksmų vėluojama atlikti dvejais ar daugiau metų, Komisija gali sustabdyti atitinkamo laivyno segmento žvejybos galimybes.

2.   Pasitraukti iš laivyno gaunant viešąją pagalbą iš Europos žuvininkystės fondo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui leidžiama tik tuomet, jei prieš tai buvo panaikinta žvejybos licencija ir žvejybos leidimai.

3.   Žvejybos galimybės, atitinkančios iš laivyno su viešąja pagalba pasitraukusių žvejybos laivų pajėgumus, nepakeičiamos kitomis.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad nuo 2013 m. sausio 1 d. jų laivyno žvejybos pajėgumai niekada neviršytų viršutinių žvejybos pajėgumų ribų, nustatytos pagal 35 straipsnį.

4a.
     
  Norėdami gauti žvejybos licenciją arba leidimą, Sąjungos laivai privalo turėti galiojantį variklio sertifikatą, išduotą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009. [138 ir 241 pakeit.]

34a straipsnis

Įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno programa

Valstybės narės įtraukimą į laivyną ir pasitraukimą iš jo tvarko taip, kad naujų pajėgumų įtraukimas į laivyną be viešosios paramos būtų kompensuojamas prieš tai atlikus bent tokios pat apimties pajėgumų pašalinimą iš laivyno be viešosios paramos. [139 pakeit.]

35 straipsnis

Žvejybos pajėgumų valdymas

1.   Kiekvienos valstybės narės laivynui
  griežtai
  taikomos viršutinės žvejybos pajėgumų ribos, nustatytos II priede.

2.   Valstybės narės gali prašyti Komisijos, kad žvejybos laivams, kuriems taikoma pagal 27 straipsnį nustatyta perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema, nebūtų taikomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytos viršutinės žvejybos pajėgumų ribos. Tuo atveju viršutinės žvejybos pajėgumų ribos perskaičiuojamos atsižvelgiant tik į tuos žvejybos laivus, kuriems netaikoma perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistema.

  Iki ...

   (****)

  gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti šio reglamento II priedą ir Reglamentą (EEB) Nr. 2930/86 siekiant apibrėžti žvejybos pajėgumus, susijusius su visais išmatuojamais laivo parametrais, galinčiais turėti poveikio laivo žvejybos pajėgumams.

Nauju apibrėžimu atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius kriterijus bei valstybių narių kontrolės pastangas. Tokiame pasiūlyme kiekvienos valstybės narės laivynas suskirstomas į segmentus, įskaitant specialią laivų, veikiančių atokiausiuose regionuose, klasifikaciją ir laivų, veikiančių išskirtinai už Sąjungos vandenų ribų, klasifikaciją.

3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, susijusius su 1 ir 2 dalyse nurodytų laivynų pajėgumų viršutinių ribų perskaičiavimu.
  [140 pakeit.]

36 straipsnis

Žvejybos laivynų registrai

1.   Valstybės narės registruoja šiame reglamente nustatytoms priemonėms valdyti reikalingą informaciją apie su jų vėliavomis plaukiojančių Europos Sąjungos žvejybos laivų
  savininkus, laivo ir įrankių
  charakteristikas ir veiklą
  ir šią informaciją paskelbia bei užtikrina, kad asmens duomenys būtų tinkamai apsaugoti
  .

2.   Valstybės narės užtikrina

  pateikia
  Komisijai prieigą prie 1 dalyje nurodytos informacijos

  nurodytą informaciją
  .

3.   Komisija sudaro Sąjungos žvejybos laivyno registrą, kuriame pateikia pagal 2 dalį gaunamą informaciją.

4.   Sąjungos žvejybos laivyno registre nurodyta informacija prieinama visoms valstybėms narėms
  ir Europos Parlamentui
  . Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 1 dalyje nurodytos informacijos apibrėžimo.

5.   Komisija nustato techninius veiklos reikalavimus, susijusius

  priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi techniniai
  veiklos
  reikalavimai, susiję
  su 2, 3 ir 4 dalyse nurodytos

  nurodytais
  informacijos perdavimo būdais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 56 straipsnyje

  56 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros. [141 pakeit.]

VI DALIS

MOKSLINIS ŽUVININKYSTĖS VALDYMO PAGRINDAS

37 straipsnis

Žuvininkystės valdymui skirtų duomenų reikalavimai

1.   
  Jūros biologinių išteklių išsaugojimas, valdymas ir tausus naudojimas privalo būti paremtas naujausiais duomenimis. Šiuo tikslu valstybės
  narės renka biologinius, techninius, aplinkos ir socialinius bei ekonominius duomenis, būtinus ekosistemos metodu grindžiamam žuvininkystės

  grindžiamai žuvininkystei

  valdymui, tvarko juos ir užtikrina jų prieigą galutiniams mokslinių duomenų vartotojams, įskaitant Komisijos paskirtas įstaigas. Tais

  Sąjunga per EJRŽ fondą suteikia finansinį indėlį, kuris būtų pakankamas šių duomenų įgijimui.
  Duomenimis visų pirma suteikiama galimybė įvertinti: [142 pakeit.]

| a) | esamą
  naudojamų jūrų biologinių išteklių būklę; [143 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

esamą
  naudojamų jūrų biologinių išteklių būklę; [143 pakeit.]

| b) | žvejybos lygį
  , aiškiai atskiriant pramoninę
  ir
  ne pramoninę žvejybą, ir
  žvejybos veiklos poveikį jūrų biologiniams ištekliams bei jūrų ekosistemoms, ir [224 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

žvejybos lygį
  , aiškiai atskiriant pramoninę
  ir
  ne pramoninę žvejybą, ir
  žvejybos veiklos poveikį jūrų biologiniams ištekliams bei jūrų ekosistemoms, ir [224 pakeit.]

| c) | esamus
  žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektorių veiklos Sąjungos ir ne Sąjungos vandenyse socialinius bei ekonominius rezultatus. [144 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

esamus
  žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektorių veiklos Sąjungos ir ne Sąjungos vandenyse socialinius bei ekonominius rezultatus. [144 pakeit.]

2.   Valstybės narės:

| a) | užtikrina, kad surinkti duomenys būtų tikslūs ir patikimi

  , patikimi
  ir
  išsamūs ir kad jie būtų surenkami laiku ir vienodu būdu visose valstybėse narėse
  ; [145 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad surinkti duomenys būtų tikslūs ir patikimi

  , patikimi
  ir
  išsamūs ir kad jie būtų surenkami laiku ir vienodu būdu visose valstybėse narėse
  ; [145 pakeit.]

| aa) | užtikrina, kad renkant mokslinius duomenis ir nustatant metodikas būtų atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip rūgštėjimas ir jūros temperatūra, taip užtikrinant, kad visus metus duomenys būtų renkami iš įvairių regionų; [146 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

užtikrina, kad renkant mokslinius duomenis ir nustatant metodikas būtų atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip rūgštėjimas ir jūros temperatūra, taip užtikrinant, kad visus metus duomenys būtų renkami iš įvairių regionų; [146 pakeit.]

| b) | vengia

  sukuria koordinavimo mechanizmus, siekdamos išvengti
  įvairiems tikslams renkamų duomenų dubliavimosi; [147 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

vengia

  sukuria koordinavimo mechanizmus, siekdamos išvengti
  įvairiems tikslams renkamų duomenų dubliavimosi; [147 pakeit.]

| c) | užtikrina saugų surinktų duomenų laikymą ir, atitinkamais atvejais,

  juos viešai skelbia
  ,
  išskyrus išskirtinėmis aplinkybėmis
  ,
  kuriomis gali reikėti užtikrinti
  tinkamą apsaugą bei konfidencialumą
  , su sąlyga, kad tokių apribojimų priežastys būtų praneštos
  ; [148 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

užtikrina saugų surinktų duomenų laikymą ir, atitinkamais atvejais,

  juos viešai skelbia
  ,
  išskyrus išskirtinėmis aplinkybėmis
  ,
  kuriomis gali reikėti užtikrinti
  tinkamą apsaugą bei konfidencialumą
  , su sąlyga, kad tokių apribojimų priežastys būtų praneštos
  ; [148 pakeit.]

| d) | užtikrina, kad Komisija arba jos paskirtos įstaigos turėtų prieigą prie
  visų
  nacionalinių duomenų bazių ir surinktų duomenų apdorojimo sistemų, kad galėtų patikrinti, ar duomenys surinkti ir ar jie kokybiški; [149 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad Komisija arba jos paskirtos įstaigos turėtų prieigą prie
  visų
  nacionalinių duomenų bazių ir surinktų duomenų apdorojimo sistemų, kad galėtų patikrinti, ar duomenys surinkti ir ar jie kokybiški; [149 pakeit.]

| da) | suteikia suinteresuotosioms šalims svarbius duomenis ir atitinkamą metodologiją, kuria vadovaujantis jie buvo gauti, tuo pat metu atsižvelgia į visus papildomus duomenis, kuriuos tokios šalys gali pateikti. [150 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

suteikia suinteresuotosioms šalims svarbius duomenis ir atitinkamą metodologiją, kuria vadovaujantis jie buvo gauti, tuo pat metu atsižvelgia į visus papildomus duomenis, kuriuos tokios šalys gali pateikti. [150 pakeit.]

2a.
     
  Valstybės narės kasmet pateikia Komisijai trumpą ataskaitą, kurioje išvardijamos žuvininkystės sritys, kurių duomenis reikia rinkti, ir dėl kiekvienos kategorijos bei kiekvienu atveju nurodoma, ar reikalavimai buvo patenkinti. Ataskaita paskelbiama viešai. [151 pakeit.]

3.   Valstybės narės užtikrina mokslinių žuvininkystės valdymo duomenų,
  įskaitant socialinius bei ekonominius duomenis,
  rinkimo ir tvarkymo koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Tuo tikslu jos paskiria nacionalinius korespondentus ir rengia metinius nacionalinio koordinavimo posėdžius.
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai pranešama apie nacionalinio koordinavimo veiklą,
  jie kviečiami
  į koordinavimo posėdžius. [152 pakeit.]

4.   Valstybės narės
  , glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija,
  savo duomenų rinkimo veiklą derina su kitų to regiono valstybių narių duomenų rinkimo veikla ir stengiasi suderinti savo veiksmus su trečiosiomis šalimis, kurios turi suverenias teises į tame pačiame regione esančius vandenis arba kurių jurisdikcijai tokie vandenys priklauso. [153 pakeit.]

5.   Nuo 2014 m. duomenys renkami, tvarkomi ir naudojami pagal daugiametę programą. Į tokią daugiametę programą įtraukiami renkamų duomenų tikslumo tikslai ir duomenų sukaupimo lygmenys, taikomi renkant, tvarkant ir naudojant tuos duomenis.

6.   Komisija pagal 55 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi pagal šio straipsnio 5 dalyje nurodytą daugiametę programą galiojantys duomenų tikslumo tikslai ir duomenų sukaupimo lygmenys, taikomi renkant, tvarkant ir naudojant tuos duomenis
  , ir kuriais užtikrinamas koordinavimas tarp valstybių narių joms renkant duomenis ir juos pateikiant
  . [154 pakeit.]

7.   Komisija nustato techninius veiklos reikalavimus, susijusius su surinktų duomenų perdavimo būdais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 56 straipsnyje nurodytos tikrinimo procedūros.

7a.
     
  Jei valstybė narė nesilaiko duomenų rinkimo reikalavimų, viešoji pagalba jai panaikinama ir Komisija skiria papildomas sankcijas. [155 pakeit.]

37a straipsnis

Konsultavimasis su mokslo institucijomis

Komisija nuolat konsultuojasi su atitinkamomis mokslinėmis institucijomis klausimais, susijusiais su žuvų išteklių išsaugojimu ir valdymu, įskaitant biologinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, socialinius ir techninius aspektus, tuo pat metu atsižvelgiant į tinkamą viešojo finansavimo panaudojimą, siekiant vengti įvairių mokslinių institucijų veiklos dubliavimo. [156 pakeit.]

38 straipsnis

Mokslinių tyrimų programos

1.   Valstybės narės priima nacionalines žuvininkystės

  žvejybos ir akvakultūros
  mokslinių duomenų rinkimo ir mokslinių tyrimų bei inovacijų programas. Savo žuvininkystės duomenų rinkimo ir mokslinių tyrimų bei inovacijų veiklą jos derina su kitų valstybių narių ir Sąjungos mokslinių tyrimų bei inovacijų programomis
  , glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija ir, kai reikia, įtraukiant atitinkamas patariamąsias tarybas
  .
  Sąjunga, pasinaudodama turimomis mokslinių tyrimų ir žuvininkystės priemonėmis, užtikrina pakankamą šių programų finansavimą. [157 ir 285 pakeit.]

2.   Valstybės narės užtikrina, kad mokslinio konsultavimo procese dalyvautų pakankamai atitinkamą kompetenciją turinčių specialistų
  , tuo pat metu įtraukiant susijusius mokslinių tyrimų centrus
  . [158 pakeit.]

2a.
     
  Valstybės narės pateikia Komisijai metines pažangos, padarytos renkant nacionalinius žuvininkystės mokslinius duomenis ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, ataskaitas. [159 pakeit.]

2b.
     
  Mokslinių tyrimų programų rezultatai skelbiami visai Europos mokslininkų bendruomenei. [160 pakeit.]

VII DALIS

Išorės politika

I ANTRAŠTINĖ DALIS

Tarptautinės žuvininkystės organizacijos

39 straipsnis

Tikslai

1.   
  Siekdama užtikrinti tausų jūros biologinių išteklių naudojimą ir valdymą,
  Sąjunga, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų ir politikos tikslų nurodytų tikslų,
  skatina veiksmingą tarptautinės žvejybos priemonių bei teisės aktų įgyvendinimą ir
  dalyvauja su žuvininkyste susijusių tarptautinių organizacijų, įskaitant regionines žuvininkystės valdymo organizacijas (RŽVO), veikloje
  bei ją remia
  .
  Vykdydama šią veiklą Sąjunga laikosi tarptautinių įsipareigojimų, pareigų ir politikos tikslų, taip pat nuosekliai laikosi šio reglamento 2, 3 ir 4 straipsniuose ir kitose Sąjungos politikos priemonėse nurodytų tikslų
  .

2.   Sąjungos pozicija su žuvininkyste susijusiose tarptautinėse organizacijose ir RŽVO grindžiama naujausia turima moksline informacija, siekiant užtikrinti, jog būtų išlaikyti arba atkurti žuvų išteklių dydžiai, kurie viršija dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principą.

  Visų pirma Sąjunga:

| a) | aktyviai remia ir skatina naujausių mokslinių žinių plėtrą ir prie jos prisideda; |
| --- | --- |

a)

aktyviai remia ir skatina naujausių mokslinių žinių plėtrą ir prie jos prisideda;

| b) | skatina priemones, skirtas užtikrinti, kad žuvų ištekliai būtų palaikomi laikantis 2 straipsnyje, ypač jo 2 dalyje, ir 4 straipsnyje numatytų tikslų; |
| --- | --- |

b)

skatina priemones, skirtas užtikrinti, kad žuvų ištekliai būtų palaikomi laikantis 2 straipsnyje, ypač jo 2 dalyje, ir 4 straipsnyje numatytų tikslų;

| c) | skatina RŽVO atitikties komitetų steigimą ir stiprinimą, periodinių nepriklausomų atitikties peržiūrų ir atitinkamų taisomųjų veiksmų vykdymą, įskaitant atgrasančias ir veiksmingas sankcijas, kurios turi būti taikomos remiantis skaidrumo ir nediskriminavimo principais; |
| --- | --- |

c)

skatina RŽVO atitikties komitetų steigimą ir stiprinimą, periodinių nepriklausomų atitikties peržiūrų ir atitinkamų taisomųjų veiksmų vykdymą, įskaitant atgrasančias ir veiksmingas sankcijas, kurios turi būti taikomos remiantis skaidrumo ir nediskriminavimo principais;

| d) | gerina politikos derėjimą su Sąjungos iniciatyvomis, ypatingą dėmesį skiriant aplinkos apsaugos, vystymo ir prekybos veiklai; |
| --- | --- |

d)

gerina politikos derėjimą su Sąjungos iniciatyvomis, ypatingą dėmesį skiriant aplinkos apsaugos, vystymo ir prekybos veiklai;

| e) | visose tarptautinėse srityse skatina ir remia veiksmus, reikalingus NNN žvejybai išnaikinti ir šiuo tikslu užtikrina, kad į Sąjungos rinką nepatektų jokie NNN žvejybos produktai, bei taip prisideda prie tausios žvejybos veiklos, kuri yra ekonomiškai perspektyvi ir kuria skatinamas užimtumas Sąjungoje; |
| --- | --- |

e)

visose tarptautinėse srityse skatina ir remia veiksmus, reikalingus NNN žvejybai išnaikinti ir šiuo tikslu užtikrina, kad į Sąjungos rinką nepatektų jokie NNN žvejybos produktai, bei taip prisideda prie tausios žvejybos veiklos, kuri yra ekonomiškai perspektyvi ir kuria skatinamas užimtumas Sąjungoje;

| f) | skatina bei aktyviai prisideda prie bendrų tarptautinio masto pastangų kovojant su piratavimu jūroje, siekdama užtikrinti žmonių saugumą ir išvengti žvejybos jūroje veiklos pertrūkių; |
| --- | --- |

f)

skatina bei aktyviai prisideda prie bendrų tarptautinio masto pastangų kovojant su piratavimu jūroje, siekdama užtikrinti žmonių saugumą ir išvengti žvejybos jūroje veiklos pertrūkių;

| g) | skatina veiksmingą tarptautinių žvejybos priemonių bei teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

g)

skatina veiksmingą tarptautinių žvejybos priemonių bei teisės aktų įgyvendinimą;

| h) | užtikrina, kad žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų paremta tokiais pačiais principais ir standartais, kurie taikomi Sąjungos vandenyse, skatinant RŽVO laikytis tokių pačių principų ir standartų, kurie taikomi Sąjungos vandenyse. |
| --- | --- |

h)

užtikrina, kad žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų paremta tokiais pačiais principais ir standartais, kurie taikomi Sąjungos vandenyse, skatinant RŽVO laikytis tokių pačių principų ir standartų, kurie taikomi Sąjungos vandenyse.

2a.
     
  Sąjunga aktyviai remia teisingų ir skaidrių žvejybos galimybių paskirstymo mechanizmų plėtrą.

3.   Europos Sąjunga, dalyvaudama RŽVO ir tarptautinėse organizacijose, aktyviai prisideda prie mokslinių žinių plėtros ir ją remia.
  [161 pakeit.]

3a.
     
  Sąjunga skatina skirtingų RŽVO bendradarbiavimą siekdama suderinti ir praplėsti daugiašalių veiksmų pagrindą bei remia mokslo žinių ir rekomendacijų plėtrą RŽVO ir tarptautinėse organizacijose, taip pat laikosi gautų rekomendacijų. [162 pakeit.]

40 straipsnis

Tarptautinių nuostatų laikymasis

Sąjunga,
  padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros,
  bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis susijusiomis su žuvininkyste, įskaitant RŽVO, kad būtų

  siekiant
  griežčiau laikomasi

  laikytis
  šių tarptautinių organizacijų priimtų priemonių
  , ypač skirtų kovai su NNN žvejyba, užtikrinant, kad jų būtų griežtai laikomasi
  .

Valstybės narės užtikrina, kad jų veiklos vykdytojai laikytųsi pirmoje dalyje nurodytų priemonių. [Am. 163]

II ANTRAŠTINĖ DALIS

TAUSIOS ŽUVININKYSTĖS SUSITARIMAI

41 straipsnis

Tausios žuvininkystės susitarimų principai ir tikslai

1.   Tausios žuvininkystės susitarimais su trečiosiomis šalimis nustatomas teisinio, ekonominio ir aplinkosauginio trečiųjų šalių vandenyse Sąjungos žvejybos laivais vykdomos žvejybos veiklos valdymo pagrindas
  , laikantis atitinkamų tarptautinių organizacijų, įskaitant RŽVO, priimtų priemonių
  .
  Tokį pagrindą gali sudaryti:

| a) | būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtra ir išlaikymas; |
| --- | --- |

a)

būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtra ir išlaikymas;

| b) | stebėjimo, kontrolės ir priežiūros pajėgumai; taip pat |
| --- | --- |

b)

stebėjimo, kontrolės ir priežiūros pajėgumai; taip pat

| c) | kiti pajėgumų kūrimo aspektai, susiję su trečiosios šalies tausios žuvininkystės politikos vystymu. |
| --- | --- |

c)

kiti pajėgumų kūrimo aspektai, susiję su trečiosios šalies tausios žuvininkystės politikos vystymu.

Taip pat įtraukiamos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad žvejyba būtų vykdoma laikantis teisinio tikrumo principo. [164 pakeit.]

1a.
     
  Siekdama užtikrinti gyvųjų jūros atsargų tausų naudojimą, Sąjunga turėtų vadovautis tikslu, pagal kurį tausios žvejybos susitarimai su trečiosiomis šalimis būtų sudaromi siekiant dvišalės naudos ir jais būtų prisidedama prie Sąjungos laivyno veiklos tąsos gaunant trečiosios šalies perviršio dalį, atitinkančią Sąjungos laivyno interesus. [165 pakeit.]

2.   Sąjungos žvejybos laivai gali žvejoti tik leidžiamo sužvejoti kiekio, kurį nustato trečioji šalis, kaip nurodyta Unclos 62 straipsnio 2 dalyje, ir kuris nustatomas
  aiškiu ir skaidriu būdu ir
  remiantis patikimiausia moksline informacija ir atitinkama informacija apie bendras konkrečių išteklių
  visų laivynų
  žvejybos pastangas, kuria keičiasi Sąjunga ir atitinkama trečioji šalis, perviršį, siekiant užtikrinti, kad žuvininkystės išteklių dydžiai ir toliau viršytų dydžius, kuriems jau galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą. [166 pakeit.]

2a.
     
  Į tausios žuvininkystės susitarimus ir susitarimus dėl abipusės prieigos įtraukiama:

| a) | reikalavimas laikytis principo, kad išteklių, kurių perteklius, palyginti su pakrantės valstybės pajėgumais, yra moksliškai įrodytas, prieiga turi būti ribojama atsižvelgiant į Unclos nuostatas; |
| --- | --- |

a)

reikalavimas laikytis principo, kad išteklių, kurių perteklius, palyginti su pakrantės valstybės pajėgumais, yra moksliškai įrodytas, prieiga turi būti ribojama atsižvelgiant į Unclos nuostatas;

| b) | išlyga, pagal kurią draudžiama suteikti palankesnes sąlygas skirtingiems laivynams, nei tas, kurios suteiktos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant išlygas dėl išteklių apsaugos, tvarkymo ir valdymo bei finansinių susitarimų, rinkliavų ir kitų teisių, susijusių su žvejybos leidimų išdavimu; |
| --- | --- |

b)

išlyga, pagal kurią draudžiama suteikti palankesnes sąlygas skirtingiems laivynams, nei tas, kurios suteiktos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant išlygas dėl išteklių apsaugos, tvarkymo ir valdymo bei finansinių susitarimų, rinkliavų ir kitų teisių, susijusių su žvejybos leidimų išdavimu;

| c) | sąlygiškumo nuostata, pagal kurią susitarimas gali būti sudarytas, jei laikomasi žmogaus teisių remiantis tarptautiniais susitarimais žmogaus teisių srityje; taip pat |
| --- | --- |

c)

sąlygiškumo nuostata, pagal kurią susitarimas gali būti sudarytas, jei laikomasi žmogaus teisių remiantis tarptautiniais susitarimais žmogaus teisių srityje; taip pat

| d) | išskirtinumo išlyga. [167 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

išskirtinumo išlyga. [167 pakeit.]

2b.
     
  Tausios žuvininkystės susitarimais ir susitarimais dėl abipusės prieigos užtikrinama, kad Sąjungos žvejybos laivai gali žvejoti tik tos trečiosios šalies vandenyse, su kuria sudarytas susitarimas, jeigu yra gautas leidimas žvejoti, kuris išduodamas pagal abiejų susitarimo šalių sutartą tvarką. [168 pakeit.]

2c.
     
  Su Sąjungos vėliava plaukiojantys laivai, laikinai nesantys valstybės narės registre ir ieškantys žvejybos galimybių kitur, negali 24 mėnesių laikotarpiu naudotis žvejybos galimybėmis pagal tuo metu, kai jie nebuvo registre, galiojusius tausios žvejybos susitarimus arba galiojančius protokolus, jei vėliau jie vėl įrašomi į Sąjungos registrą. Tai taip pat taikoma ir laikinam perregistravimui, kai žvejojama pagal RŽVO susitarimus. [169 pakeit.]

2d.
     
  Tausios žuvininkystės susitarimuose numatoma, kad bet kokie žvejybos leidimai išduodami tik naujiems žvejybos laivams ir laivams, kurie mažiausiai 24 mėnesius iki prašymo suteikti žvejybos leidimą pateikimo plaukiojo su Sąjungos vėliava ir siekia žvejoti žuvų rūšis, kurios nurodytos tausios žvejybos susitarimuose. [170 pakeit.]

2e.
     
  Nustatant žvejybos galimybes susitarimų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų ištekliais ir toli migruojančių žuvų ištekliais, atžvilgiu tinkamai atsižvelgiama į mokslinius vertinimus, vykdomus regiono lygmeniu, ir į išsaugojimo ir valdymo priemones, patvirtintas regioninės žvejybos valdymo organizacijos. [171 pakeit.]

2f.
     
  Sąjungos lygmeniu reikia stengtis stebėti Sąjungos žvejybos laivus, kurie vykdo veiklą ne Sąjungos vandenyse, kur tausios žvejybos susitarimai negalioja. Tokie laivai turėtų laikytis tų pačių pagrindinių principų, kurie taikomi tiems laivams žvejojant Sąjungoje. [172 pakeit.]

2 g.
     
  Sąjungos žvejybos laivai, žvejojantys ne Sąjungos vandenyse, aprūpinami vaizdo stebėjimo sistemomis arba panašia įranga, leidžiančia visapusiškai registruoti žvejybą ir laimikį. [173 pakeit.]

2h.
     
  Prieš tvirtinant Komisijos įgaliojimus derėtis dėl vėlesnių protokolų, atliekami nepriklausomi kiekvieno protokolo poveikio vertinimai ir kartu pateikiama informacija apie sugautą laimikį ir žvejybos veiklą. Tokie vertinimai skelbiami viešai. [174 pakeit.]

2i.
     Siekiant užtikrinti, kad bendri su kaimyninėmis šalimis ištekliai būtų valdomi tausiai, būtina jas įtraukti į šio reglamento taikymo sritį. [175 pakeit.]

42 straipsnis

Finansinė parama

Sąjunga, įgyvendindama tausios žuvininkystės susitarimus, teikia trečiosioms šalims finansinę paramą, kuria siekiama:

| a) | padengti dalį prieigos prie žuvininkystės išteklių trečiosios šalies vandenyse išlaidų; |
| --- | --- |

a)

padengti dalį prieigos prie žuvininkystės išteklių trečiosios šalies vandenyse išlaidų;

| b) | sukurti valdymo sistemą, įskaitant būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtrą ir išlaikymą, stebėjimo, kontrolės bei priežiūros
  , skaidrumo, dalyvavimo
  ir
  atskaitomybės priemonių ir
  kitų gebėjimų, svarbių trečiosios šalies įgyvendinamos tausios žuvininkystės politikos plėtrai, stiprinimą. Tokia finansinė parama skiriama su sąlyga, kad pasiekiama konkrečių
  socialinių ir ekonominių bei aplinkos apsaugos
  rezultatų
  ir ja papildomi atitinkamoje trečiojoje šalyje įgyvendinami vystymosi projektai ir programos, su kuriais ši parama derinama
  . [176 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

sukurti valdymo sistemą, įskaitant būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtrą ir išlaikymą, stebėjimo, kontrolės bei priežiūros
  , skaidrumo, dalyvavimo
  ir
  atskaitomybės priemonių ir
  kitų gebėjimų, svarbių trečiosios šalies įgyvendinamos tausios žuvininkystės politikos plėtrai, stiprinimą. Tokia finansinė parama skiriama su sąlyga, kad pasiekiama konkrečių
  socialinių ir ekonominių bei aplinkos apsaugos
  rezultatų
  ir ja papildomi atitinkamoje trečiojoje šalyje įgyvendinami vystymosi projektai ir programos, su kuriais ši parama derinama
  . [176 pakeit.]

42a straipsnis

Sąjungos žvejybos veikla, nepatenkanti į tausios žvejybos susitarimus

Valstybės narės renka informaciją apie valstybės narės ir trečiosios šalies piliečių susitarimus, pagal kuriuos su tos valstybės narės vėliava plaukiojantys žvejybos laivai gali verstis žvejybos veikla trečiosios šalies jurisdikcijai arba suverenitetui priklausančiuose vandenyse, ir pateikia išsamią informaciją apie atitinkamus laivus ir atitinkamą jų veiklą. Valstybė narė apie tai informuoja Komisiją. [230 pakeit.]

VIII DALIS

AKVAKULTŪRA

43 straipsnis

Tausios
  akvakultūros plėtros skatinimas [177 pakeit.]

1.   Komisija, skatindama tvarumą, geresnį aprūpinimą maistu
  ir tiekimą
  , ekonominį augimą ir užimtumą, iki 2013 m. nustato neprivalomas Sąjungos strategines gaires dėl bendrų
  tausios
  akvakultūros veiklos plėtros prioritetų ir tikslų. Tokiose strateginėse gairėse
  atskiriama vidutinė ir mažos apimties akvakultūra bei pramoninė akvakultūra ir
  atsižvelgiama į atitinkamą įvairių Sąjungos valstybių narių pradinę būklę ir skirtingas aplinkybes, gairės yra daugiamečių nacionalinių strateginių planų pagrindas ir jomis siekiama: [178 pakeit.]

| a) | padidinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą ir paremti jos vystymą bei naujovių diegimą joje

  supaprastinti sektoriaus teisės aktus ir sumažinti administracinę naštą Sąjungos lygmeniu
  ; |
| --- | --- |

a)

padidinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą ir paremti jos vystymą bei naujovių diegimą joje

  supaprastinti sektoriaus teisės aktus ir sumažinti administracinę naštą Sąjungos lygmeniu
  ;

| b) | skatinti ekonominę veiklą

  skatinti ne plėšriųjų rūšių naudojimą ir sumažinti žuvininkystės produktų, kaip žuvų pašaro, naudojimą
  ; |
| --- | --- |

b)

skatinti ekonominę veiklą

  skatinti ne plėšriųjų rūšių naudojimą ir sumažinti žuvininkystės produktų, kaip žuvų pašaro, naudojimą
  ;

| c) | įvairinti ir gerinti pakrantės regionų ir kaimo vietovių gyvenimo kokybę

  integruoti akvakultūros veiklą į kitas politikos sritis, pvz., pakrančių zonų politikos priemones, jūrų strategijas ir gaires dėl jūrų erdvės planavimo, taip pat įgyvendinti 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus

   (32)

  (Vandens pagrindų direktyvos) ir aplinkosaugos politiką. |
| --- | --- |

c)

įvairinti ir gerinti pakrantės regionų ir kaimo vietovių gyvenimo kokybę

  integruoti akvakultūros veiklą į kitas politikos sritis, pvz., pakrančių zonų politikos priemones, jūrų strategijas ir gaires dėl jūrų erdvės planavimo, taip pat įgyvendinti 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus

   (32)

  (Vandens pagrindų direktyvos) ir aplinkosaugos politiką.

| d) | užtikrinti akvakultūros veiklos vykdytojams vienodas galimybes naudotis vandenimis ir erdve. |
| --- | --- |

d)

užtikrinti akvakultūros veiklos vykdytojams vienodas galimybes naudotis vandenimis ir erdve.

2.   Valstybės narės rengia daugiamečius nacionalinius strateginius planus, skirtus akvakultūros veiklai jų teritorijoje išvystyti iki 2014 m.

  Sąjunga remia Sąjungos tausios akvakultūros produktų gamybą ir vartojimą šiomis priemonėmis:

| a) | iki 2014 m. nustatant skaidrius ir bendro pobūdžio akvakultūrai taikomus kokybės kriterijus, kuriais pasinaudojant būtų įvertinamas ir sumažinamas akvakultūros bei ūkininkavimo poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

a)

iki 2014 m. nustatant skaidrius ir bendro pobūdžio akvakultūrai taikomus kokybės kriterijus, kuriais pasinaudojant būtų įvertinamas ir sumažinamas akvakultūros bei ūkininkavimo poveikis aplinkai;

| b) | užtikrinant vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas; |
| --- | --- |

b)

užtikrinant vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas;

| c) | nustatant taisykles dėl Sąjungos ir importuotų akvakultūros produktų atsekamumo, saugumo ir kokybės, taikant tinkamą žymėjimą arba ženklinimą, kaip patvirtinta Reglamento (ES) Nr. .../2013 [dėl
  bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] (*****) 42 straipsnyje; [179 ir 242 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

nustatant taisykles dėl Sąjungos ir importuotų akvakultūros produktų atsekamumo, saugumo ir kokybės, taikant tinkamą žymėjimą arba ženklinimą, kaip patvirtinta Reglamento (ES) Nr. .../2013 [dėl
  bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] (*****) 42 straipsnyje; [179 ir 242 pakeit.]

3.   Daugiamečiame nacionaliniame strateginiame plane nustatomi valstybių narių tikslai ir priemonės
  bei terminai
  jiems pasiekti. [180 pakeit.]

4.   Daugiamečiais nacionaliniais strateginiais planais
  konkrečiai
  siekiama:

| a) | sumažinti biurokratiją ir
  supaprastinti administracinę tvarką, ypač dėl licencijų; |
| --- | --- |

a)

sumažinti biurokratiją ir
  supaprastinti administracinę tvarką, ypač dėl licencijų;

| b) | užtikrinti akvakultūros veiklos vykdytojams galimybes naudotis vandenimis ir erdve
  , atsižvelgiant į Sąjungos pakrančių zonų valdymo ir jūrų erdvinio planavimo politiką
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti akvakultūros veiklos vykdytojams galimybes naudotis vandenimis ir erdve
  , atsižvelgiant į Sąjungos pakrančių zonų valdymo ir jūrų erdvinio planavimo politiką
  ;

| c) | nustatyti
  kokybės ir
  aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo rodiklius; |
| --- | --- |

c)

nustatyti
  kokybės ir
  aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo rodiklius;

| ca) | nustatyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad akvakultūros veikla visiškai atitiktų galiojančius Sąjungos aplinkos teisės aktus; |
| --- | --- |

ca)

nustatyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad akvakultūros veikla visiškai atitiktų galiojančius Sąjungos aplinkos teisės aktus;

| d) | įvertinti kitą galimą tarpvalstybinį poveikį kaimyninėms valstybėms narėms

  kaimyninių valstybių narių jūrų biologiniams ištekliams ir jūrų ekosistemoms; |
| --- | --- |

d)

įvertinti kitą galimą tarpvalstybinį poveikį kaimyninėms valstybėms narėms

  kaimyninių valstybių narių jūrų biologiniams ištekliams ir jūrų ekosistemoms;

| da) | skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas bei pramonės ir mokslo atstovų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

da)

skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas bei pramonės ir mokslo atstovų bendradarbiavimą;

| db) | užtikrinti maisto saugą; |
| --- | --- |

db)

užtikrinti maisto saugą;

| dc) | užtikrinti gyvūnų sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

dc)

užtikrinti gyvūnų sveikatą ir gerovę;

| dd) | užtikrinti aplinkosaugos tvarumą. [181 pakeit.] |
| --- | --- |

dd)

užtikrinti aplinkosaugos tvarumą. [181 pakeit.]

5.   Valstybės narės, taikydamos atvirą daugiamečiuose strateginiuose planuose numatytų priemonių derinimo metodą, dalijasi informacija ir geriausia praktika.

44 straipsnis

Patariamųjų tarybų konsultacijos

Pagal 53 straipsnį įkuriama Akvakultūros patariamoji taryba.

IX DALIS

BENDRAS RINKOS ORGANIZAVIMAS

45 straipsnis

Tikslai

1.   Bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimu siekiama:

| a) | padėti siekti 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

a)

padėti siekti 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tikslų;

| b) | sudaryti žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui sąlygas tinkamu lygiu taikyti bendrą žuvininkystės politiką; |
| --- | --- |

b)

sudaryti žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui sąlygas tinkamu lygiu taikyti bendrą žuvininkystės politiką;

| c) | stiprinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus, ypač gamintojų, konkurencingumą
  ir skatinti kokybės politiką
  ,
  įgyvendinant gamybos ir rinkodaros planus bei ypatingą dėmesį skiriant gamintojams
  ; [183 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

stiprinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus, ypač gamintojų, konkurencingumą
  ir skatinti kokybės politiką
  ,
  įgyvendinant gamybos ir rinkodaros planus bei ypatingą dėmesį skiriant gamintojams
  ; [183 pakeit.]

| d) | didinti rinkų skaidrumą
  ir stabilumą
  , ypač susijusį su ekonominėmis žiniomis ir Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų visoje tiekimo grandinėje supratimu ir vartotojų informuotumu

  , skatinti teisingą pridedamosios vertės paskirstymą sektoriaus vertės grandinėje
  ir vartotojų
  informavimą bei informuotumą siunčiant pranešimus ir (arba) ženklinant etiketėmis, kuriose pateikiama suprantama informacija
  ; [184 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

didinti rinkų skaidrumą
  ir stabilumą
  , ypač susijusį su ekonominėmis žiniomis ir Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų visoje tiekimo grandinėje supratimu ir vartotojų informuotumu

  , skatinti teisingą pridedamosios vertės paskirstymą sektoriaus vertės grandinėje
  ir vartotojų
  informavimą bei informuotumą siunčiant pranešimus ir (arba) ženklinant etiketėmis, kuriose pateikiama suprantama informacija
  ; [184 pakeit.]

| e) | padėti užtikrinti vienodas visų Sąjungoje parduodamų produktų pardavimo sąlygas
  , įskaitant vienodus sveikatos, socialinius ir aplinkos reikalavimus,
  skatinant tausų žuvininkystės išteklių naudojimą; [185 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

padėti užtikrinti vienodas visų Sąjungoje parduodamų produktų pardavimo sąlygas
  , įskaitant vienodus sveikatos, socialinius ir aplinkos reikalavimus,
  skatinant tausų žuvininkystės išteklių naudojimą; [185 pakeit.]

| ea) | užtikrinti, kad vartotojams būtų tiekiami įvairūs žvejybos ir akvakultūros produktai, kurių kokybė ir kilmė būtų patvirtinta, ir suteikiama pakankamai informacijos, kad jų sprendimai padėtų pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

ea)

užtikrinti, kad vartotojams būtų tiekiami įvairūs žvejybos ir akvakultūros produktai, kurių kokybė ir kilmė būtų patvirtinta, ir suteikiama pakankamai informacijos, kad jų sprendimai padėtų pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslus;

| eb) | užtikrinti, kad iš trečiųjų šalių importuojami produktai būtų kilę iš žuvininkystės ūkių ir įmonių, atitinkančių tokius pat aplinkosauginius, ekonominius, socialinius ir sveikatos apsaugos reikalavimus, kaip ir tie, kurie keliami Sąjungos laivynams ir įmonėms, ir kad tai būtų teisėtos, deklaruojamos ir reglamentuojamos žvejybos, kuri vykdoma pagal tokius pačius standartus, kaip ir Sąjungos laivams, produktai; |
| --- | --- |

eb)

užtikrinti, kad iš trečiųjų šalių importuojami produktai būtų kilę iš žuvininkystės ūkių ir įmonių, atitinkančių tokius pat aplinkosauginius, ekonominius, socialinius ir sveikatos apsaugos reikalavimus, kaip ir tie, kurie keliami Sąjungos laivynams ir įmonėms, ir kad tai būtų teisėtos, deklaruojamos ir reglamentuojamos žvejybos, kuri vykdoma pagal tokius pačius standartus, kaip ir Sąjungos laivams, produktai;

| ec) | užtikrinti visų žvejybos ir akvakultūros produktų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, teikti patikrinamą ir tikslią informaciją apie produkto kilmę bei gamybos būdą ir atitinkamai ženklinant tą produktą, didelį dėmesį skiriant patikimam ekologiniam ženklinimui; [186 ir 270 pakeit.] |
| --- | --- |

ec)

užtikrinti visų žvejybos ir akvakultūros produktų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, teikti patikrinamą ir tikslią informaciją apie produkto kilmę bei gamybos būdą ir atitinkamai ženklinant tą produktą, didelį dėmesį skiriant patikimam ekologiniam ženklinimui; [186 ir 270 pakeit.]

2.   Bendras žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas taikomas Reglamento (ES) Nr. .../2013 [dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo] (******) I priede išvardytiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama Sąjungoje.

3.   Bendrą rinkų organizavimą visų pirma sudaro:

| a) | sektoriaus organizavimas, įskaitant rinkos stabilizavimo priemones; |
| --- | --- |

a)

sektoriaus organizavimas, įskaitant rinkos stabilizavimo priemones;

| b) | bendrieji prekybos standartai
  atsižvelgiant į ypatingus vietos bendruomenių bruožus
  . [187 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

bendrieji prekybos standartai
  atsižvelgiant į ypatingus vietos bendruomenių bruožus
  . [187 pakeit.]

| ba) | bendrosios taisyklės siekiant parengti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų ekologinio ženklinimo sistemą; |
| --- | --- |

ba)

bendrosios taisyklės siekiant parengti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų ekologinio ženklinimo sistemą;

| bb) | vartotojų informavimas; |
| --- | --- |

bb)

vartotojų informavimas;

| bc) | prekybos priemonių, nukreiptų prieš trečiąsias šalis, nevykdančių tausios žvejybos veiklos, įgyvendinimas. [188 pakeit.] |
| --- | --- |

bc)

prekybos priemonių, nukreiptų prieš trečiąsias šalis, nevykdančių tausios žvejybos veiklos, įgyvendinimas. [188 pakeit.]

X DALIS

KONTROLĖ IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

46 straipsnis

Tikslai

1.   Bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi užtikrina veiksminga Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistema, apimanti ir kovą su NNN žvejyba.

2.   Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistema visų pirma grindžiama:

| a) | visuotiniu ir integruotu metodu
  , pagal kurį būtų atliekama įvairi kontrolė, susijusi su skirtingų valstybių narių laivyno dydžiu
  ; [225 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

visuotiniu ir integruotu metodu
  , pagal kurį būtų atliekama įvairi kontrolė, susijusi su skirtingų valstybių narių laivyno dydžiu
  ; [225 pakeit.]

| b) | šiuolaikinių

  veiksmingesniu sistemų, jau taikomų visuose žvejybos laivuose, naudojimu ir prireikus veiksmingų
  kontrolės technologijų naudojimu žuvininkystės

  žvejybos ir akvakultūros
  duomenų prieinamumui ir kokybei užtikrinti; [189 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

šiuolaikinių

  veiksmingesniu sistemų, jau taikomų visuose žvejybos laivuose, naudojimu ir prireikus veiksmingų
  kontrolės technologijų naudojimu žuvininkystės

  žvejybos ir akvakultūros
  duomenų prieinamumui ir kokybei užtikrinti; [189 pakeit.]

| ba) | Sąjungos mastu suderintomis kontrolės ir sankcijų taisyklėmis; [190 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

Sąjungos mastu suderintomis kontrolės ir sankcijų taisyklėmis; [190 pakeit.]

| bb) | tuo, kaip viena kitą papildo kontrolė jūroje ir krante; [191 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

tuo, kaip viena kitą papildo kontrolė jūroje ir krante; [191 pakeit.]

| c) | rizika grindžiama strategija, kurioje daugiausia dėmesio skiriama sistemingiems ir automatiniams visų turimų susijusių duomenų kryžminiams patikrinimams; |
| --- | --- |

c)

rizika grindžiama strategija, kurioje daugiausia dėmesio skiriama sistemingiems ir automatiniams visų turimų susijusių duomenų kryžminiams patikrinimams;

| d) | bendros atsakomybės,
  taisyklių laikymosi
  ir bendradarbiavimo
  kultūros diegimu
  visų žvejybos laivų sektorių
  veiklos vykdytojams
  , laivų savininkams ir žvejams
  ; [192 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

bendros atsakomybės,
  taisyklių laikymosi
  ir bendradarbiavimo
  kultūros diegimu
  visų žvejybos laivų sektorių
  veiklos vykdytojams
  , laivų savininkams ir žvejams
  ; [192 pakeit.]

| da) | standartizuota taisyklių laikymosi ir vykdymo tvarka kiekvienai valstybei narei; [193 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

standartizuota taisyklių laikymosi ir vykdymo tvarka kiekvienai valstybei narei; [193 pakeit.]

| e) | veiksmingų, proporcingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymu; |
| --- | --- |

e)

veiksmingų, proporcingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymu;

| ea) | vienodomis sąlygomis, įskaitant prekybos sankcijas nustačius, kad trečiosios šalys veikė neatsakingai. [226 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

vienodomis sąlygomis, įskaitant prekybos sankcijas nustačius, kad trečiosios šalys veikė neatsakingai. [226 pakeit.]

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina veiksmingų, proporcingų ir atgrasomųjų sankcijų nustatymą, įskaitant EJRŽF lėšų užšaldymą, atsižvelgiant į ekonominės naudos santykį ir proporcingumo principą. [195 pakeit.]

46a straipsnis

Atitikties komitetas

1.
     
  Įsteigiamas Sąjungos atitikties komitetas, kurį sudaro valstybių narių, Komisijos ir Kontrolės agentūros atstovai.

2.
     
  Sąjungos atitikties komitetas:

| a) | rengia kasmetines atitikties kiekvienoje valstybėje narėje apžvalgas, siekdamas nustatyti BŽP laikymosi trūkumus; |
| --- | --- |

a)

rengia kasmetines atitikties kiekvienoje valstybėje narėje apžvalgas, siekdamas nustatyti BŽP laikymosi trūkumus;

| b) | imasi peržiūros veiksmų, susijusių su nustatytais atitikties pažeidimais ir |
| --- | --- |

b)

imasi peržiūros veiksmų, susijusių su nustatytais atitikties pažeidimais ir

| c) | perduoda savo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. [243 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

perduoda savo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. [243 pakeit.]

47 straipsnis

Naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomieji projektai

1.   Komisija ir valstybės narės gali įgyvendinti naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomuosius projektus.

2.   Komisijai suteikiama teisė pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomųjų projektų įgyvendinimo taisyklių.

48 straipsnis

Prisidėjimas prie kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo išlaidų padengimo

Valstybės narės gali reikalauti, kad su jų vėliavomis plaukiojančių žvejybos laivų, kurių bendras ilgis 12 metrų arba didesnis, licencijų turėtojai

  jų veiklos vykdytojai
  proporcingai prisidėtų prie Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemos
  ir duomenų rinkimo
  įgyvendinimo
  veiklos
  išlaidų padengimo. [196 pakeit.]

XI DALIS

FINANSINĖS PRIEMONĖS

49 straipsnis

Tikslai

Gali būtų teikiama Sąjungos finansinė parama, padėsianti siekti 2 ir 3 straipsnyje nurodytų tikslų.
  Sąjungos finansinė parama neskiriama remti veiklai, dėl kurios kyla pavojus jūrų biologinių išteklių, biologinės įvairovės, buveinių ir ekosistemų tvarumui ir išsaugojimui. [Am. 197]

50 straipsnis

Finansinės paramos teikimo valstybėms narėms sąlygos

1.   Sąjungos finansinė parama valstybėms narėms
  yra skaidri ir
  suteikiama su sąlyga, kad valstybės narės laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių
  ir 12 straipsnyje paminėtų aplinkos apsaugos direktyvų ir taiko atsargumo principą
  .

2.   Jei valstybės narės nesilaiko bendros žuvininkystės politikos taisyklių
  ir 1 dalyje nurodytų teisės aktų ir netaiko atsargumo principo
  , pagal bendrą žuvininkystės politiką skiriamos Sąjungos finansinės paramos išmokų mokėjimas gali būti nutrauktas

  nedelsiant nutraukiamas
  , laikinai sustabdytas

  sustabdomas
  arba joms gali būti taikomas finansinis koregavimas. Tokios priemonės yra proporcingos atsižvelgiant į taisyklių nesilaikymo pobūdį, dydį, trukmę ir dažnumą.
  Parengiama visoms valstybėms narėms taikoma metodika, įskaitant tikslus, rodiklius ir vienodus bei skaidrius matavimo būdus. [302 pakeit.]

51 straipsnis

Finansinės paramos teikimo veiklos vykdytojams sąlygos

1.   Sąjungos finansinė parama veiklos vykdytojams suteikiama, su sąlyga, kad jie laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių
  ir nacionalinės teisės aktų, į kuriuos perkeltos 12 straipsnyje nurodytos aplinkos apsaugos direktyvos
  .
  Finansinė parama neskiriama veiklai, dėl kurios kyla pavojus jūrų biologinių išteklių, biologinės įvairovės, buveinių ir ekosistemų tvarumui ir išsaugojimui.

2.   Veiklos vykdytojams padarius sunkių bendros žuvininkystės politikos taisyklių
  ir 1 dalyje nurodytų nacionalinės teisės aktų
  pažeidimų, jie laikinai arba visam laikui netenka galimybės gauti Sąjungos finansinę paramą ir (arba) ta parama jiems gali būti sumažinta. Tokios
  valstybės narės įgyvendinamos
  priemonės turi būti
  atgrasančios, veiksmingos ir
  proporcingos atsižvelgiant į pažeidimo pobūdį, dydį, trukmę ir dažnumą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad Sąjungos finansinė parama būtų skirta tik tais atvejais, jei per paskutiniuosius vienerius

  mažiausiai trejus
  metus iki Sąjungos finansinės paramos paraiškos pateikimo dienos veiklos vykdytojui nebuvo taikytos sankcijos už sunkius pažeidimus

  vykdytojas nepadarė sunkių pažeidimų
  . [199 pakeit.]

XII DALIS

PATARIAMOSIOS TARYBOS

52 straipsnis

Patariamosios tarybos

1.   Siekiant paskatinti proporcingą visų suinteresuotųjų šalių atstovavimą
  vadovaujantis 54 straipsnio 1 dalimi
  ir prisidėti prie 2 ir 3 straipsnyje nurodytų tikslų įgyvendinimo, steigiamos patariamosios tarybos kiekvienai III priede nurodytai
  geografinei zonai arba
  kompetencijos zonai

  sričiai
  .

1a.
     
  Laikantis III priedo nuostatų, įsteigiamos šios naujos patariamosios tarybos:

| a) | patariamoji taryba atokiausiems regionams, suskirstytiems į tris skyrius kiekvienam iš šių jūros baseinų (Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno); |
| --- | --- |

a)

patariamoji taryba atokiausiems regionams, suskirstytiems į tris skyrius kiekvienam iš šių jūros baseinų (Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno);

| b) | patariamoji taryba akvakultūrai ir vidaus žvejybai; |
| --- | --- |

b)

patariamoji taryba akvakultūrai ir vidaus žvejybai;

| c) | patariamoji taryba rinkoms; |
| --- | --- |

c)

patariamoji taryba rinkoms;

| d) | patariamoji taryba Juodosios jūros regionui. |
| --- | --- |

d)

patariamoji taryba Juodosios jūros regionui.

2.   Komisijai pagal 55 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus dėl to priedo pakeitimų, skirtų kompetencijos zonoms koreguoti, naujoms patariamųjų tarybų kompetencijos zonoms nustatyti arba naujoms patariamosios taryboms steigti.

3.   Kiekviena patariamoji taryba nustato savo darbo tvarkos taisykles. [200 pakeit.]

53 straipsnis

Patariamųjų tarybų užduotys

-1.
     
  Prieš baigdama savo vidaus procedūras, pagal kurias, laikantis įprastinės teisėkūros procedūros, pateikiamas teisėkūros procedūra priimamas pasiūlymas, kurio teisinis pagrindas – SESV 43 straipsnio 2 dalis, pvz., dėl daugiamečių planų arba techninių priemonių sistemų, arba pagal kurias pagal 55 straipsnį priimami deleguotieji aktai, Komisija konsultuojasi su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis. Šios konsultacijos nedaro poveikio konsultacijoms su Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu arba kitomis atitinkamomis mokslo įstaigomis.

1.   Patariamosios tarybos gali:

| a) | teikti Komisijai ar

  , Parlamentui ir
  suinteresuotoms valstybėms narėms rekomendacijas ir pasiūlymus valdymo

  žuvų išteklių išsaugojimo ir socialiniais
  bei
  ekonominiais aspektais, susijusiais su
  žvejybos
  bei
  akvakultūros klausimais; |
| --- | --- |

a)

teikti Komisijai ar

  , Parlamentui ir
  suinteresuotoms valstybėms narėms rekomendacijas ir pasiūlymus valdymo

  žuvų išteklių išsaugojimo ir socialiniais
  bei
  ekonominiais aspektais, susijusiais su
  žvejybos
  bei
  akvakultūros klausimais;

| b) | informuoti Komisiją ir valstybes nares apie žuvininkystės valdymo bei
  žuvų išteklių išsaugojimo socialinius bei ekonominius aspektus ir, kai tinkama,
  akvakultūros problemas, iškilusias jų kompetencijos zonose

  geografinėje zonoje ar kompetencijos srityje ir pasiūlyti sprendimų, kaip šias problemas įveikti
  ; |
| --- | --- |

b)

informuoti Komisiją ir valstybes nares apie žuvininkystės valdymo bei
  žuvų išteklių išsaugojimo socialinius bei ekonominius aspektus ir, kai tinkama,
  akvakultūros problemas, iškilusias jų kompetencijos zonose

  geografinėje zonoje ar kompetencijos srityje ir pasiūlyti sprendimų, kaip šias problemas įveikti
  ;

| c) | glaudžiai bendradarbiaujant su mokslininkais padėti rinkti, teikti ir nagrinėti duomenis, kurie reikalingi išsaugojimo priemonėms plėtoti. |
| --- | --- |

c)

glaudžiai bendradarbiaujant su mokslininkais padėti rinkti, teikti ir nagrinėti duomenis, kurie reikalingi išsaugojimo priemonėms plėtoti.

| ca) | reikšti nuomones apie 17 straipsnio 2b dalyje nurodytų išsaugojimo priemonių projektus ir apie 21 straipsnio 1b dalyje nurodytų techninių priemonių projektus ir teikti jas Komisijai ir valstybėms narėms, tiesiogiai atsakingoms už atitinkamą žvejybos veiklą ar rajoną. |
| --- | --- |

ca)

reikšti nuomones apie 17 straipsnio 2b dalyje nurodytų išsaugojimo priemonių projektus ir apie 21 straipsnio 1b dalyje nurodytų techninių priemonių projektus ir teikti jas Komisijai ir valstybėms narėms, tiesiogiai atsakingoms už atitinkamą žvejybos veiklą ar rajoną.

2.   Komisija ir, atitinkamais atvejais, suinteresuotos valstybės narės
  tinkamai atsižvelgia į patariamųjų tarybų nuomones, rekomendacijas, pasiūlymus ar informaciją, gautą pagal - 1 ir 1 dalis ir atsako į šią pateiktą informaciją
  per tinkamą

  ne ilgesnį kaip 30 dienų
  laikotarpį atsiliepia į kiekvieną

  ir bet kokiu atveju iki patvirtinant galutines priemones. Jei galutinės patvirtintos priemonės skiriasi nuo patariamųjų tarybų nuomonių, rekomendacijų ir pasiūlymų, gautų
  pagal šio straipsnio 1 dalį gautą rekomendaciją, pasiūlymą

  -1 ir 1 dalis, Komisija
  arba informaciją

  atitinkama valstybė narė išsamiai paaiškina, kodėl nuo jų buvo nukrypta
  . [201 pakeit.]

54 straipsnis

Patariamųjų tarybų sudėtis, veikimas ir finansavimas

1.   Patariamąsias tarybas sudaro organizacijos, atstovaujančios žuvininkystės veiklos vykdytojus ir kitas interesų grupes, susijusias su bendra žuvininkystės politika:

| a) | organizacijos, atstovaujančios žuvininkystės veiklos
  ir, kai tinkama, akvakultūros,
  vykdytojams; |
| --- | --- |

a)

organizacijos, atstovaujančios žuvininkystės veiklos
  ir, kai tinkama, akvakultūros,
  vykdytojams;

| b) | kitos interesų grupės, susijusios su bendra žuvininkystės politika, pvz. aplinkos apsaugos organizacijos ir vartotojų grupės
  . |
| --- | --- |

b)

kitos interesų grupės, susijusios su bendra žuvininkystės politika, pvz. aplinkos apsaugos organizacijos ir vartotojų grupės
  .

a punkto atveju užtikrinama, kad butų visapusiškai atstovaujama darbdaviams, savarankiškai dirbantiems žvejams ir darbuotojams bei skirtingoms žvejybos rūšims.

Stebėtojo statusu leidžiama dalyvauti nacionalinių ir regioninių administracijų atstovams, turintiems interesų atitinkamoje zonoje bei mokslininkams iš valstybių narių mokslinių tyrimų ir žuvininkystės tyrimų institutų ir iš tarptautinių institucijų, patariančių Komisijai.

1a.
     
  Komisijos ir Europos Parlamento atstovai gali dalyvauti patariamosios tarybos posėdžiuose stebėtojo statusu. Trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus ir kitų interesų grupių atstovai, įskaitant regioninių žuvininkystės organizacijų, turinčių žvejybos interesą, susijusį su rajonu ar žvejyba, kurie yra patariamosios tarybos žinioje, atstovus, gali būti kviečiami dalyvauti toje patariamojoje taryboje kaip stebėtojai, kai svarstomi su jais susiję klausimai.

2.   Kiekviena patariamoji taryba susideda iš generalinės asamblėjos ir vykdomojo komiteto; ji priima priemones, reikalingas jos organizavimui ir skaidrumui bei įsiklausymui į visas pareikštas nuomones užtikrinti.

3.   Patariamosios tarybos, kaip bendro Europos intereso siekiančios organizacijos, gali prašyti Sąjungos finansinės paramos.

4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 55 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl patariamųjų tarybų sudėties ir veikimo.
  Tie deleguotieji aktai nedaro poveikio 1 ir 1a dalims
  . [202 pakeit.]

XIII DALIS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

55 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnio 2 dalyje

  13 straipsnio 1 dalyje
  , 15 straipsnio 6 dalyje, 20 straipsnio 1 ir
  2b
  dalyse, 24 straipsnio 1 ir
  2b
   dalyse, 35 straipsnio 3 dalyje, 36 straipsnio 4 dalyje, 37 straipsnio 6 dalyje, 47 straipsnio 2 dalyje, 52 straipsnio 2 ir 54 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2013 m. sausio 1 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnio 2 dalyje

  13 straipsnio 1 dalyje
  , 15 straipsnio 6 dalyje, 20 straipsnio 1 ir
  2b
  dalyse, 24 straipsnio 1 ir
  2b
   dalyse, 35 straipsnio 3 dalyje, 36 straipsnio 4 dalyje, 37 straipsnio 6 dalyje, 47 straipsnio 2 dalyje, 52 straipsnio 2 ir 54 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 12 straipsnio 3 dalį

  13 straipsnio 1 dalį
  , 15 straipsnio 4 dalį

  6 dalį
  , 20 straipsnio 1 ir
  2b
  dalis, 24 straipsnio 1 ir
  2b
   dalis, 35 straipsnio 3 dalį, 36 straipsnio 4 dalį, 37 straipsnio 7 dalį

  6 dalį
  , 47 straipsnio 2 dalį, 52 straipsnio 2 dalį ir 54 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. [203 pakeit.]

55a straipsnis

Skubos procedūra

1.
     
  Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi pagal 2 dalies nuostatas šešerių mėnesių laikotarpiu. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 55 straipsnio 5 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą. [204 pakeit.]

56 straipsnis

Įgyvendinimas

1.
     Įgyvendinant bendros žuvininkystės politikos taisykles Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.
     Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su 5 straipsniu. [205 pakeit.]

XIV Dalis

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

57 straipsnis

Panaikinimas

1.   Reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

2.   Sprendimas 2004/585/EB panaikinamas nuo pagal 51 straipsnio 4 dalį ir 52 straipsnio 4 dalį

  54 straipsnio 4 dalį
  priimtų taisyklių įsigaliojimo dienos. [206 pakeit.]

3.   Reglamento (EB) Nr. 1954/2003 5 straipsnis išbraukiamas.

4.   Reglamentas (EB) Nr. 199/2008 panaikinamas.
  [207 pakeit.]

5.   Reglamentas (EB) Nr. 639/2004 panaikinamas.

57a straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 768/2005 dalinis keitimas

Reglamentas (EB) Nr. 768/2005 iš dalies keičiamas taip:

16 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.
     
  Europos žuvininkystės kontrolės agentūra yra operatyvinė įstaiga, kurios paskirtis – keistis elektroninio formato duomenimis ir stiprinti jūrų stebėjimo pajėgumą.“

[273 pakeit.]

[273 pakeit.]

58 straipsnis

58 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Nepaisant 57 straipsnio 4 dalies, Reglamentas (EB) Nr. 199/2008 toliau taikomas nacionalinėms programoms, priimtoms 2011–2013 m. duomenims rinkti ir tvarkyti.
  [208 pakeit.]

Nepaisant 57 straipsnio 4 dalies, Reglamentas (EB) Nr. 199/2008 toliau taikomas nacionalinėms programoms, priimtoms 2011–2013 m. duomenims rinkti ir tvarkyti.

[208 pakeit.]

58a straipsnis

58a straipsnis

Peržiūra

Peržiūra

1.
     
  Komisija kas penkeri metai persvarsto 1–5 straipsnių nuostatas ir, laikydamasi įprastos teisėkūros procedūros pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kaip atsižvelgti į pažangą ir į gerąją žuvininkystės valdymo patirtį.

1.

Komisija kas penkeri metai persvarsto 1–5 straipsnių nuostatas ir, laikydamasi įprastos teisėkūros procedūros pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus, kaip atsižvelgti į pažangą ir į gerąją žuvininkystės valdymo patirtį.

2.
     
  Komisija iki 2022 m. pabaigos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl bendros žuvininkystės politikos veikimo. [209 pakeit.]

2.

Komisija iki 2022 m. pabaigos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl bendros žuvininkystės politikos veikimo.

58b straipsnis

58b straipsnis

Metinė ataskaita

Metinė ataskaita

Komisija skelbia metinę ataskaitą, kurioje visuomenė informuojama apie žuvininkystės padėtį Sąjungoje, įskaitant informaciją apie žuvų išteklių biomasės lygius, išteklių naudojimo masto tausumą ir galimybę gauti mokslinius duomenis. [210 pakeit.]

Komisija skelbia metinę ataskaitą, kurioje visuomenė informuojama apie žuvininkystės padėtį Sąjungoje, įskaitant informaciją apie žuvų išteklių biomasės lygius, išteklių naudojimo masto tausumą ir galimybę gauti mokslinius duomenis.

59 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

2

(3)  OL L 179, 1998 6 23, p. 1.

3

(4)  OL L 189, 1998 7 3, p. 14.

4

(5)  OL L 177, 1996 7 16, p. 24.

5

(6)  ŠK sprendimas X/2.

6

(7)  EU CO 7/10, 2010 m. kovo 26 d.

7

(8)  COM(2011)0244.

8

(9)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

9

(10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai, COM(2007)575 galutinis.

10

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai, COM(2007)575 galutinis.

(11)  OL C 105, 1981 5 7, p. 1.

11

(12)  OL L 20, 2010 1 26, p. 7.

12

(13)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

13

(14)  COM(2009)0162.

14

(15)  COM(2010)2020.

15

(16)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

16

(17)  OL L 256, 2004 8 3, p. 17.

17

(18)  
  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

18

OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

(19)  

  OL L 124, 2005 5 17, p. 1.

19

OL L 124, 2005 5 17, p. 1.

(20)  
  OL L 409, 2006 12 30, p. 11.

20

OL L 409, 2006 12 30, p. 11.

(21)  OL L 274, 1986 9 25, p. 1.

21

(22)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

22

(23)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

23

(24)  

  OL L 289, 2003 11 7, p. 1.

24

OL L 289, 2003 11 7, p. 1.

(*)  
  Ketveri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

*

Ketveri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(25)  OL L

25

(**)  Šio reglamento (2011/0194(COD)) numeris, data ir pavadinimas.

**

(26)  

  OL L 232, 2010 9 2, p. 14.

26

OL L 232, 2010 9 2, p. 14.

(27)  OL L

27

(***)  Šio reglamento (2011/0380(COD)) numeris, data ir pavadinimas.

***

(28)  

  OL L 108, 2007 4 25, p. 1.

28

OL L 108, 2007 4 25, p. 1.

(29)  
  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

29

2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

(30)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

30

2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

(31)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

31

2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

(****)  
  Kiti metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

****

Kiti metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(32)  

  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

32

OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(*****)  Šio reglamento (2011/0194(COD)) numeris.

*****

(******)  Šio reglamento (2011/0194(COD)) numeris.

******

I PRIEDAS

GALIMYBĖS ŽVEJOTI PAKRANTĖS VANDENYSE PAGAL 6 STRAIPSNIO 2 DALĮ

1.   JUNGTINĖS KARALYSTĖS PAKRANTĖS VANDENYS

A.   PRANCŪZIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido
  Į rytus nuo Coquet salos |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido

Į rytus nuo Coquet salos

Silkės

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Flamboro kyšulio
  Į rytus nuo Spurn kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Flamboro kyšulio

Į rytus nuo Spurn kyšulio

Silkės

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo Loustofto
  Į pietus nuo Laim Ridžiso |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo Loustofto

Į pietus nuo Laim Ridžiso

Visos rūšys

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo Laim Ridžiso
  Į pietus nuo Edistouno |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo Laim Ridžiso

Į pietus nuo Edistouno

Priedugnio

Neribojama

| 5. | Į pietus nuo Edistouno
  Į pietvakarius nuo Longships |
| --- | --- |

5.

Į pietus nuo Edistouno

Į pietvakarius nuo Longships

Priedugnio

Neribojama

Šukuotės

Neribojama

Omarai

Neribojama

Vėžiai

Neribojama

| 6. | Į pietvakarius nuo Longships
  Į šiaurės vakarus nuo Hartlando kyšulio |
| --- | --- |

6.

Į pietvakarius nuo Longships

Į šiaurės vakarus nuo Hartlando kyšulio

Priedugnio

Neribojama

Vėžiai

Neribojama

Omarai

Neribojama

| 7. | Nuo Hartlando kyšulio iki Landžio salos šiaurės linijos |
| --- | --- |

7.

Nuo Hartlando kyšulio iki Landžio salos šiaurės linijos

Priedugnio

Neribojama

| 8. | Nuo linijos į vakarus nuo Landžio salos iki Kardihano uosto |
| --- | --- |

8.

Nuo linijos į vakarus nuo Landžio salos iki Kardihano uosto

Visos rūšys

Neribojama

| 9. | Į šiaurę nuo Point Lynas
  Į rytus nuo Morecambe Light Vessel |
| --- | --- |

9.

Į šiaurę nuo Point Lynas

Į rytus nuo Morecambe Light Vessel

Visos rūšys

Neribojama

| 10. | Dauno grafystė |
| --- | --- |

10.

Dauno grafystė

Priedugnio

Neribojama

| 11. | Į šiaurės rytus nuo New Island
  Į pietvakarius nuo Sanda salos |
| --- | --- |

11.

Į šiaurės rytus nuo New Island

Į pietvakarius nuo Sanda salos

Visos rūšys

Neribojama

| 12. | Į šiaurę nuo Portstiuarto
  Į vakarus nuo Baros kyšulio |
| --- | --- |

12.

Į šiaurę nuo Portstiuarto

Į vakarus nuo Baros kyšulio

Visos rūšys

Neribojama

| 13. | 57o40' šiaurės platumos
  Į vakarus nuo Luiso kyšulio |
| --- | --- |

13.

57o40' šiaurės platumos

Į vakarus nuo Luiso kyšulio

Visos rūšys

Išskyrus kiaukutinius

Neribojama

| 14. | St. Kilda, Flannan sala |
| --- | --- |

14.

St. Kilda, Flannan sala

Visos rūšys

Neribojama

| 15. | Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59o30'šiaurės platumos, 5o45' vakarų ilgumos |
| --- | --- |

15.

Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59o30'šiaurės platumos, 5o45' vakarų ilgumos

Visos rūšys

Neribojama

B.   AIRIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į šiaurę nuo Point Lynas
  Į pietus nuo Mull of Galloway |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į šiaurę nuo Point Lynas

Į pietus nuo Mull of Galloway

Priedugnio

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

| 2. | Į vakarus nuo Mull of Oa
  Į vakarus nuo Baros kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į vakarus nuo Mull of Oa

Į vakarus nuo Baros kyšulio

Priedugnio

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

C.   VOKIETIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į rytus nuo Šetlendo salų ir Fair salos tarp linijų, nubrėžtų į pietvakarius nuo Sumbrugh kyšulio švyturio į šiaurės rytus nuo Skroo švyturio ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Šetlendo salų ir Fair salos tarp linijų, nubrėžtų į pietvakarius nuo Sumbrugh kyšulio švyturio į šiaurės rytus nuo Skroo švyturio ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio

Silkės

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Whitby High švyturio |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Whitby High švyturio

Silkės

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo North Foreland švyturio, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo North Foreland švyturio, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio

Silkės

Neribojama

| 4. | Zona aplink St. Kilda |
| --- | --- |

4.

Zona aplink St. Kilda

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

| 5. | Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59o30' šiaurės platumos, 5o45'vakarų ilgumos |
| --- | --- |

5.

Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59o30' šiaurės platumos, 5o45'vakarų ilgumos

Silkės

Neribojama

| 6. | Zona aplink North Rona ir Sulisker (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Zona aplink North Rona ir Sulisker (Sulasgeir)

Silkės

Neribojama

D.   NYDERLANDŲ GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į rytus nuo Šetlendo salų ir Fair salos, tarp linijų, nubrėžtų į pietryčius nuo Sumburgh kyšulio švyturio, ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Šetlendo salų ir Fair salos, tarp linijų, nubrėžtų į pietryčius nuo Sumburgh kyšulio švyturio, ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio

Silkės

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Flamboro kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Flamboro kyšulio

Silkės

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo North Foreland, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo North Foreland, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio

Silkės

Neribojama

E.   BELGIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido
  Į rytus nuo Coquer salos |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido

Į rytus nuo Coquer salos

Silkės

Neribojama

| 2. | Į šiaurę nuo Kromerio
  Į rytus nuo North Foreland |
| --- | --- |

2.

Į šiaurę nuo Kromerio

Į rytus nuo North Foreland

Priedugnio

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo North Foreland
  Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo North Foreland

Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio

Priedugnio

Neribojama

Silkės

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio, į pietus nuo Selsio kyšulio |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio, į pietus nuo Selsio kyšulio

Priedugnio

Neribojama

| 5. | Į pietryčius nuo Straight Point, į šiaurės vakarus nuo South Bishop |
| --- | --- |

5.

Į pietryčius nuo Straight Point, į šiaurės vakarus nuo South Bishop

Priedugnio

Neribojama

2.   AIRIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

A.   PRANCŪZIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į šiaurės vakarus nuo Erris Head
  Į vakarus nuo Sybil Point |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į šiaurės vakarus nuo Erris Head

Į vakarus nuo Sybil Point

Priedugnio

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

| 2. | Į pietus nuo Mizen Head
  Į pietus nuo Stags |
| --- | --- |

2.

Į pietus nuo Mizen Head

Į pietus nuo Stags

Priedugnio

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

| 3. | Į pietus nuo Stags
  Į pietus nuo Korko |
| --- | --- |

3.

Į pietus nuo Stags

Į pietus nuo Korko

Priedugnio

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Silkės

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo Korko, į pietus nuo Karnsoro kyšulio |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo Korko, į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Visos rūšys

Neribojama

| 5. | Į pietus nuo Karnsoro kyšulio, į pietryčius nuo Haulbowline |
| --- | --- |

5.

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio, į pietryčius nuo Haulbowline

Visos rūšys,

Išskyrus kiaukutinius

Neribojama

B.   JUNGTINĖS KARALYSTĖS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į pietus nuo Mine Head
  Huko kyšulys |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Mine Head

Huko kyšulys

Priedugnio

Neribojama

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

| 2. | Huko kyšulys
  Karlingfordo įlanka |
| --- | --- |

2.

Huko kyšulys

Karlingfordo įlanka

Priedugnio

Neribojama

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

Šukuotės

Neribojama

C.   NYDERLANDŲ GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į pietus nuo Stags
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Stags

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

D.   VOKIETIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į pietus nuo Old Head of Kinsale
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Old Head of Kinsale

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Silkės

Neribojama

| 2. | Į pietus nuo Korko
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į pietus nuo Korko

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Skumbrės

Neribojama

E.   BELGIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| 1. | Į pietus nuo Korko
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Korko

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Priedugnio

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Viklou kyšulio
  Į pietryčius nuo Karlingfordo įlankos |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Viklou kyšulio

Į pietryčius nuo Karlingfordo įlankos

Priedugnio

Neribojama

3.   BELGIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuo 3 iki 12 jūrmylių | Nyderlandai | Visos rūšys | Neribojama |
| Prancūzija | Silkės | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Nuo 3 iki 12 jūrmylių

Nyderlandai

Visos rūšys

Neribojama

Prancūzija

Silkės

Neribojama

4.   DANIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės jūros pakrantė (Danijos ir Vokietijos siena iki Hanstholmo)
  (nuo 6 iki 12 mylių) | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Danijos ir Vokietijos siena iki Blåvands Huko | Nyderlandai | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Giliavandeniai sykai | Neribojama |
| Nuo Blåvands Huko iki Bovbjergo | Belgija | Menkės | Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais |
| Juodadėmės menkės | Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Nyderlandai | Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Nuo Thyborøno iki Hanstholmo | Belgija | Paprastieji merlangai | Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Menkės | Neribojama |
| Ledjūrio menkės | Neribojama |
| Juodadėmės menkės | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Nyderlandai | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Skagerakas
  (nuo Hanstholmo iki Skageno)
  (nuo 4 iki 12 mylių) | Belgija | Jūrinės plekšnės | Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Menkės | Neribojama |
| Ledjūrio menkės | Neribojama |
| Juodadėmės menkės | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Nyderlandai | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Kategato sąsiauris
  (nuo 3 iki 12 mylių) | Vokietija | Menkės | Neribojama |
| Plekšniažuvės | Neribojama |
| Norveginiai omarai (Nephrops) | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Į šiaurę nuo Zelandijos iki lygiagretės, einančios per Forsnæs švyturį | Vokietija | Šprotai | Neribojama |
| Baltijos jūra
  (įskaitant Beltų ir Zundo sąsiaurius, Bornholmo salą) nuo 3 iki 12 jūrmylių | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Menkės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Unguriai | Neribojama |
| Lašišos | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |
| Skagerakas
  (nuo 4 iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |
| Kategato sąsiauris
  (3 (nuo 3 (*) iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |
| Baltijos jūra
  (nuo 3 iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės jūros pakrantė (Danijos ir Vokietijos siena iki Hanstholmo)

(nuo 6 iki 12 mylių)

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Danijos ir Vokietijos siena iki Blåvands Huko

Nyderlandai

Plekšniažuvės

Neribojama

Giliavandeniai sykai

Neribojama

Nuo Blåvands Huko iki Bovbjergo

Belgija

Menkės

Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais

Juodadėmės menkės

Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Nyderlandai

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Nuo Thyborøno iki Hanstholmo

Belgija

Paprastieji merlangai

Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais

Jūrinės plekšnės

Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Menkės

Neribojama

Ledjūrio menkės

Neribojama

Juodadėmės menkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Nyderlandai

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Skagerakas

(nuo Hanstholmo iki Skageno)

(nuo 4 iki 12 mylių)

Belgija

Jūrinės plekšnės

Neribojama tik birželio ir liepos mėnesiais

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Menkės

Neribojama

Ledjūrio menkės

Neribojama

Juodadėmės menkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Nyderlandai

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Kategato sąsiauris

(nuo 3 iki 12 mylių)

Vokietija

Menkės

Neribojama

Plekšniažuvės

Neribojama

Norveginiai omarai (Nephrops)

Neribojama

Silkės

Neribojama

Į šiaurę nuo Zelandijos iki lygiagretės, einančios per Forsnæs švyturį

Vokietija

Šprotai

Neribojama

Baltijos jūra

(įskaitant Beltų ir Zundo sąsiaurius, Bornholmo salą) nuo 3 iki 12 jūrmylių

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Menkės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Unguriai

Neribojama

Lašišos

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Skagerakas

(nuo 4 iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

Kategato sąsiauris

(3 (nuo 3 (*) iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

Baltijos jūra

(nuo 3 iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

5.   VOKIETIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės jūros pakrantė
  (nuo 3 iki 12 mylių)
  Visa pakrantė | Danija | Priedugnio | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Tobiniai | Neribojama |
| Nyderlandai | Priedugnio | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Danijos ir Vokietijos siena iki Amrumo šiaurinio galo ties 54o43′30'šiaurės platumos | Danija | Krevetės | Neribojama |
| Zona aplink Helgolandą | Jungtinė Karalystė | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Baltijos pakrantė
  (nuo 3 iki 12 mylių) | Danija | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Unguriai | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės jūros pakrantė

(nuo 3 iki 12 mylių)

Visa pakrantė

Danija

Priedugnio

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Tobiniai

Neribojama

Nyderlandai

Priedugnio

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Danijos ir Vokietijos siena iki Amrumo šiaurinio galo ties 54o43′30'šiaurės platumos

Danija

Krevetės

Neribojama

Zona aplink Helgolandą

Jungtinė Karalystė

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Baltijos pakrantė

(nuo 3 iki 12 mylių)

Danija

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Unguriai

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

6.   PRANCŪZIJOS IR JOS UŽJŪRIO DEPARTAMENTŲ PAKRANČIŲ VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės rytų Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| Belgijos ir Prancūzijos siena į rytus nuo Manšo departamento (Vire-Grandcamp les Bains žiotys 49o 23' 30" šiaurės platumos, į šiaurės rytus nuo 1o 2 'vakarų ilgumos) | Belgija | Priedugnio | Neribojama |
| Šukuotės | Neribojama |
| Nyderlandai | Visos rūšys | Neribojama |
| Nuo Dunkerko (2o 20' rytų ilgumos) iki Cap d'Antifer (0o 10' rytų ilgumos) (Kap d‘Antifero arba Antifero kyšulio) | Vokietija | Silkės | Neribojama tik nuo spalio iki gruodžio mėn. |
| Belgijos ir Prancūzijos siena į vakarus nuo Cap d'Alprech (50o 42 30" šiaurės platumos – 1o 33' 30" rytų ilgumos) (Kap d' Alprecho arba Alprecho kyšulio) | Jungtinė Karalystė | Silkės | Neribojama |
| Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| Ispanijos ir Prancūzijos siena iki 46o 08′ šiaurės platumos | Ispanija | Ančiuviai | Specializuota žvejyba, neribojama ti nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d. |
| Žvejyba gyvam jaukui tik nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. |
| Sardinės | Neribojama tik nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| Be to, su pirmiau išvardytomis rūšimis susijusi veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų. |
| Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| Ispanijos siena Cap Leucate | Ispanija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės rytų Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Belgijos ir Prancūzijos siena į rytus nuo Manšo departamento (Vire-Grandcamp les Bains žiotys 49o 23' 30" šiaurės platumos, į šiaurės rytus nuo 1o 2 'vakarų ilgumos)

Belgija

Priedugnio

Neribojama

Šukuotės

Neribojama

Nyderlandai

Visos rūšys

Neribojama

Nuo Dunkerko (2o 20' rytų ilgumos) iki Cap d'Antifer (0o 10' rytų ilgumos) (Kap d‘Antifero arba Antifero kyšulio)

Vokietija

Silkės

Neribojama tik nuo spalio iki gruodžio mėn.

Belgijos ir Prancūzijos siena į vakarus nuo Cap d'Alprech (50o 42 30" šiaurės platumos – 1o 33' 30" rytų ilgumos) (Kap d' Alprecho arba Alprecho kyšulio)

Jungtinė Karalystė

Silkės

Neribojama

Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Ispanijos ir Prancūzijos siena iki 46o 08′ šiaurės platumos

Ispanija

Ančiuviai

Specializuota žvejyba, neribojama ti nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d.

Žvejyba gyvam jaukui tik nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d.

Sardinės

Neribojama tik nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

Be to, su pirmiau išvardytomis rūšimis susijusi veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų.

Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Ispanijos siena Cap Leucate

Ispanija

Visos rūšys

Neribojama

7.   ISPANIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| Prancūzijos ir Ispanijos siena iki Cap Mayor švyturio (3o 47' vakarų ilgumos) | Prancūzija | Pelaginės | Neribojama atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų |
| Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) |
| Prancūzijos siena/Kreuso kyšulys | Prancūzija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzijos ir Ispanijos siena iki Cap Mayor švyturio (3o 47' vakarų ilgumos)

Prancūzija

Pelaginės

Neribojama atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų

Viduržemio jūros pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzijos siena/Kreuso kyšulys

Prancūzija

Visos rūšys

Neribojama

8.   NYDERLANDŲ PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių) | Belgija | Visos rūšys | Neribojama |
| Danija | Priedugnio | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Tobiniai | Neribojama |
| Stauridės | Neribojama |
| Vokietija | Menkės | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Visa pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | Prancūzija | Visos rūšys | Neribojama |
| Tekselio pietinis taškas, į vakarus nuo Olandijos ir Vokietijos sienos | Jungtinė Karalystė | Priedugnio | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Belgija

Visos rūšys

Neribojama

Danija

Priedugnio

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Tobiniai

Neribojama

Stauridės

Neribojama

Vokietija

Menkės

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Visa pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzija

Visos rūšys

Neribojama

Tekselio pietinis taškas, į vakarus nuo Olandijos ir Vokietijos sienos

Jungtinė Karalystė

Priedugnio

Neribojama

9.   SUOMIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 jūrmylių) (**) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 jūrmylių) (**)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

10.   ŠVEDIJOS PAKRANTĖS VANDENYS

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerakas (nuo 4 iki 12 jūrmylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Kategatas (nuo 3 (***) iki 12 mylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Suomija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Skagerakas (nuo 4 iki 12 jūrmylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Kategatas (nuo 3 (***) iki 12 mylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Suomija

Visos rūšys

Neribojama

---

(*)  Matuojama nuo kranto linijos.

(**)  nuo 3 iki 12 mylių aplink Bogskär salas.

(***)  Matuojama nuo kranto linijos

II PRIEDAS

VIRŠUTINĖ ŽVEJYBOS PAJĖGUMŲ RIBA

Viršutinė pajėgumų riba (remiantis 2010 m. gruodžio 31 d. situacija)

| Valstybė narė | Bruto tonos | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 18 911 | 51 585 |
| Bulgarija | 8 448 | 67 607 |
| Danija | 88 528 | 313 341 |
| Vokietija | 71 114 | 167 089 |
| Estija | 22 057 | 53 770 |
| Airija | 77 254 | 210 083 |
| Graikija | 91 245 | 514 198 |
| Ispanija (įskaitant atokiausius regionus) | 446 309 | 1 021 154 |
| Prancūzija (įskaitant atokiausius regionus) | 219 215 | 1 194 360 |
| Italija | 192 963 | 1 158 837 |
| Kipras | 11 193 | 48 508 |
| Latvija | 49 067 | 65 196 |
| Lietuva | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 15 055 | 96 912 |
| Nyderlandai | 166 384 | 350 736 |
| Lenkija | 38 376 | 92 745 |
| Portugalija (įskaitant atokiausius regionus) | 115 305 | 388 054 |
| Rumunija | 1 885 | 6 716 |
| Slovėnija | 1 057 | 10 974 |
| Suomija | 18 187 | 182 385 |
| Švedija | 42 612 | 210 744 |
| Jungtinė Karalystė | 235 570 | 924 739 |
| Atokiausi ES regionai | Bruto tonos | kW |
| Ispanija |
| Kanarų salos: ilgis < 12 m, ES vandenys | 2 649 | 21 219 |
| Kanarų salos: ilgis > 12 m, ES vandenys | 3 059 | 10 364 |
| Kanarų salos: ilgis > 12 m, tarptautiniai ir trečiųjų šalių vandenys | 28 823 | 45 593 |
| Prancūzija |
| Reunjono sala: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunjono sala: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Prancūzijos Gajana: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 903 | 11 644 |
| Prancūzijos Gajana: krevetes žvejojantys laivai | 7 560 | 19 726 |
| Prancūzijos Gajana: pelaginės rūšys, atviros jūros laivai | 3 500 | 5 000 |
| Martinika: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinika: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Gvadelupa priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Gvadelupa pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugalija |
| Madeira: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m | 617 | 4 134 |
| Madeira: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelaginės rūšys, velkamasis tinklas, ilgis > 12 m | 181 | 777 |
| Azorų salos: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m | 2 626 | 29 895 |
| Azorų salos: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 12 979 | 25 721 |
| Ilgis – bendras ilgis |

Valstybė narė

Bruto tonos

kW

Belgija

18 911

51 585

Bulgarija

8 448

67 607

Danija

88 528

313 341

Vokietija

71 114

167 089

Estija

22 057

53 770

Airija

77 254

210 083

Graikija

91 245

514 198

Ispanija (įskaitant atokiausius regionus)

446 309

1 021 154

Prancūzija (įskaitant atokiausius regionus)

219 215

1 194 360

Italija

192 963

1 158 837

Kipras

11 193

48 508

Latvija

49 067

65 196

Lietuva

73 489

73 516

Malta

15 055

96 912

Nyderlandai

166 384

350 736

Lenkija

38 376

92 745

Portugalija (įskaitant atokiausius regionus)

115 305

388 054

Rumunija

1 885

6 716

Slovėnija

1 057

10 974

Suomija

18 187

182 385

Švedija

42 612

210 744

Jungtinė Karalystė

235 570

924 739

Atokiausi ES regionai

Bruto tonos

kW

Ispanija

Kanarų salos: ilgis < 12 m, ES vandenys

2 649

21 219

Kanarų salos: ilgis > 12 m, ES vandenys

3 059

10 364

Kanarų salos: ilgis > 12 m, tarptautiniai ir trečiųjų šalių vandenys

28 823

45 593

Prancūzija

Reunjono sala: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

1 050

19 320

Reunjono sala: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

10 002

31 465

Prancūzijos Gajana: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

903

11 644

Prancūzijos Gajana: krevetes žvejojantys laivai

7 560

19 726

Prancūzijos Gajana: pelaginės rūšys, atviros jūros laivai

3 500

5 000

Martinika: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

5 409

142 116

Martinika: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

1 046

3 294

Gvadelupa priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

6 188

162 590

Gvadelupa pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

500

1 750

Portugalija

Madeira: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m

617

4 134

Madeira: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelaginės rūšys, velkamasis tinklas, ilgis > 12 m

181

777

Azorų salos: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m

2 626

29 895

Azorų salos: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

12 979

25 721

Ilgis – bendras ilgis

III PRIEDAS

PATARIAMOSIOS TARYBOS

| Patariamosios tarybos pavadinimas | Kompetencijos zona |
| --- | --- |
| Baltijos jūra | ICES (1) IIIb, IIIc ir IIId zonos |
| Viduržemio jūra | Viduržemio jūros vandenys į rytus nuo linijos 5 36' vakarų ilgumos |
| Šiaurės jūra | ICES IV ir IIIa zonos |
| Šiaurės Vakarų vandenys | ICES V zona (išskyrus Va zoną ir tik Vb zonos Europos Sąjungos vandenys), VI ir VII zonos |
| Pietvakarių vandenys | ICES VIII, IX ir X zonos (vandenys palei Azorų salas) ir CECAF (2) 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonos (vandenys palei Madeirą ir Kanarų salas) |
| Pelaginės (šiauriniai žydrieji merlangai, atlantinės skumbrės, paprastos stauridės, atlantinės silkės) | Visos kompetencijos zonos (išskyrus Baltijos jūrą, Viduržemio jūrą ir akvakultūrą) |
| Atvira jūra/tolimojo plaukiojimo laivynas | Visi Europos Sąjungai nepriklausantys vandenys |
| Akvakultūra
  ir vidaus žvejyba | Akvakultūra, kaip apibrėžta 5 straipsnyje
  ir visi Sąjungos valstybių narių vidaus vandenys |
| Atokiausi regionai, padalinti į tris jūrų baseinus: Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto, Indijos vandenyno | Visi Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos rajonai, apimantys vandenis palei atokiausius regionus, ypač jūrinius vandenis aplink Gvadelupą, Prancūzijos Gvianą, Martiniką, Kanarų salas, Azorų salas, Madeirą ir Reunjoną |
| Juodosios jūros patariamoji taryba | Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas rezoliucijoje GFCM/33/2009/2 |
| Rinkų patariamoji taryba | Visos rinkos sritys |

Patariamosios tarybos pavadinimas

Kompetencijos zona

Baltijos jūra

ICES (1) IIIb, IIIc ir IIId zonos

Viduržemio jūra

Viduržemio jūros vandenys į rytus nuo linijos 5 36' vakarų ilgumos

Šiaurės jūra

ICES IV ir IIIa zonos

Šiaurės Vakarų vandenys

ICES V zona (išskyrus Va zoną ir tik Vb zonos Europos Sąjungos vandenys), VI ir VII zonos

Pietvakarių vandenys

ICES VIII, IX ir X zonos (vandenys palei Azorų salas) ir CECAF (2) 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonos (vandenys palei Madeirą ir Kanarų salas)

Pelaginės (šiauriniai žydrieji merlangai, atlantinės skumbrės, paprastos stauridės, atlantinės silkės)

Visos kompetencijos zonos (išskyrus Baltijos jūrą, Viduržemio jūrą ir akvakultūrą)

Atvira jūra/tolimojo plaukiojimo laivynas

Visi Europos Sąjungai nepriklausantys vandenys

Akvakultūra
  ir vidaus žvejyba

Akvakultūra, kaip apibrėžta 5 straipsnyje
  ir visi Sąjungos valstybių narių vidaus vandenys

Atokiausi regionai, padalinti į tris jūrų baseinus: Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto, Indijos vandenyno

Visi Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos rajonai, apimantys vandenis palei atokiausius regionus, ypač jūrinius vandenis aplink Gvadelupą, Prancūzijos Gvianą, Martiniką, Kanarų salas, Azorų salas, Madeirą ir Reunjoną

Juodosios jūros patariamoji taryba

Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas rezoliucijoje GFCM/33/2009/2

Rinkų patariamoji taryba

Visos rinkos sritys

[211 pakeit.]

---

(1)  ICES (Tarptautinė jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos –Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 (OL L 87, 2009 3 31, p. 70) apibrėžtos zonos.

(2)  CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas) zonos (rytų vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) – Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2009 (OL L 87, 2009 3 31, p. 1) apibrėžtos zonos.

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/195 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/195

---

P7_TA(2013)0041

Variklinių transporto priemonių garso lygis ***I

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl variklinių transporto priemonių garso lygio (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0856), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0856),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0487/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0487/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0435/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0435/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 76.

---

P7_TC1-COD(2011)0409

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl variklinių transporto priemonių garso lygio

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | vidaus rinka yra vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Tuo tikslu yra įsteigta išsami variklinių transporto priemonių Sąjungos tipo patvirtinimo sistema
  , nes kelių transporto priemonės yra didžiausias triukšmo šaltinis transporto sektoriuje
  . Variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai leidžiamam garso lygiui turėtų būti suderinti, kad būtų išvengta skirtingų reikalavimų priėmimo skirtingose valstybėse narėse ir užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos ir viešosios saugos lygį
  bei geresnę gyvenimo ir sveikatos kokybę
  .
  Komisija taip pat turėtų atlikti poveikio, susijusio su ženklinimo sąlygomis, taikomomis oro ir akustinės taršos lygiui ženklinti, vertinimą. Tame poveikio vertinime turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus transporto priemonių tipus (įskaitant elektrines transporto priemones), kuriems taikomas šis reglamentas, ir į poveikį, kurį toks ženklinimas galėtų turėti automobilių pramonei. Toks ženklinimas galėtų būti laikomas naudinga vartotojų informuotumo didinimo ir jų teisių apsaugos priemone skaidrumo požiūriu prieš jiems įsigyjant transporto priemonę
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

vidaus rinka yra vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Tuo tikslu yra įsteigta išsami variklinių transporto priemonių Sąjungos tipo patvirtinimo sistema
  , nes kelių transporto priemonės yra didžiausias triukšmo šaltinis transporto sektoriuje
  . Variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai leidžiamam garso lygiui turėtų būti suderinti, kad būtų išvengta skirtingų reikalavimų priėmimo skirtingose valstybėse narėse ir užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos ir viešosios saugos lygį
  bei geresnę gyvenimo ir sveikatos kokybę
  .
  Komisija taip pat turėtų atlikti poveikio, susijusio su ženklinimo sąlygomis, taikomomis oro ir akustinės taršos lygiui ženklinti, vertinimą. Tame poveikio vertinime turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus transporto priemonių tipus (įskaitant elektrines transporto priemones), kuriems taikomas šis reglamentas, ir į poveikį, kurį toks ženklinimas galėtų turėti automobilių pramonei. Toks ženklinimas galėtų būti laikomas naudinga vartotojų informuotumo didinimo ir jų teisių apsaugos priemone skaidrumo požiūriu prieš jiems įsigyjant transporto priemonę
  ; [1 pakeit.]

| (1a) | ES tipo patvirtinimo reikalavimai jau yra taikomi ir yra įtvirtinti atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, kuriais reglamentuojamas CO2 išmetamas kiekis, įskaitant 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos

   (3)

  , 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009, nustatantį naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį

   (4)

  , 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija

   (5)

  ir 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį

   (6)

  . Techniniai reikalavimai, taikomi Sąjungos teisės aktams, kuriais reglamentuojamas išmetamo CO2 kiekis ir išmetamųjų teršalų ribinės vertės, turėtų derėti su reikalavimais, taikomais teisės aktams, kuriais reglamentuojamas skleidžiamo triukšmo mažinimas. Todėl ES tipo patvirtinimo reikalavimai turėtų būti nustatyti taip, kad būtų užtikrinama, jog būtų įgyvendinami šie dvigubi tikslai; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

ES tipo patvirtinimo reikalavimai jau yra taikomi ir yra įtvirtinti atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, kuriais reglamentuojamas CO2 išmetamas kiekis, įskaitant 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos

   (3)

  , 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009, nustatantį naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį

   (4)

  , 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija

   (5)

  ir 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį

   (6)

  . Techniniai reikalavimai, taikomi Sąjungos teisės aktams, kuriais reglamentuojamas išmetamo CO2 kiekis ir išmetamųjų teršalų ribinės vertės, turėtų derėti su reikalavimais, taikomais teisės aktams, kuriais reglamentuojamas skleidžiamo triukšmo mažinimas. Todėl ES tipo patvirtinimo reikalavimai turėtų būti nustatyti taip, kad būtų užtikrinama, jog būtų įgyvendinami šie dvigubi tikslai; [2 pakeit.]

| (1b) | eismo triukšmas kenkia sveikatai įvairiais būdais. Dėl ilgai trunkančio su triukšmu susijusio streso gali išsekti fiziniai rezervai, sutrikti gebėjimas reguliuoti organų funkcijas ir taip sumažėti jų veiksmingumas. Eismo triukšmas yra galimas medicininių aplinkybių ir tokių ligų kaip antai aukštas kraujo spaudimas ir infarktas atsiradimo rizikos veiksnys. Poveikis turėtų būti išsamiau ištirtas remiantis 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Komisijos direktyvos 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo

   (7)

  nuostatomis; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(1b)

eismo triukšmas kenkia sveikatai įvairiais būdais. Dėl ilgai trunkančio su triukšmu susijusio streso gali išsekti fiziniai rezervai, sutrikti gebėjimas reguliuoti organų funkcijas ir taip sumažėti jų veiksmingumas. Eismo triukšmas yra galimas medicininių aplinkybių ir tokių ligų kaip antai aukštas kraujo spaudimas ir infarktas atsiradimo rizikos veiksnys. Poveikis turėtų būti išsamiau ištirtas remiantis 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Komisijos direktyvos 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo

   (7)

  nuostatomis; [3 pakeit.]

| (2) | 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo (8) suderinti skirtingi valstybių narių techniniai reikalavimai, susiję su variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų leidžiamu garso lygiu, siekiant sukurti vidaus rinką ir užtikrinti jos veikimą. Tikslinga pakeisti tą direktyvą reglamentu, siekiant, kad vidaus rinka gerai veiktų ir būtų užtikrintas vienodas ir nuoseklus reglamento taikymas visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo (8) suderinti skirtingi valstybių narių techniniai reikalavimai, susiję su variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų leidžiamu garso lygiu, siekiant sukurti vidaus rinką ir užtikrinti jos veikimą. Tikslinga pakeisti tą direktyvą reglamentu, siekiant, kad vidaus rinka gerai veiktų ir būtų užtikrintas vienodas ir nuoseklus reglamento taikymas visoje Sąjungoje;

| (3) | šis reglamentas yra atskiras reglamentas, kuriuo, vadovaujantis 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyvą) (9), taikoma tipo tvirtinimo procedūra; |
| --- | --- |

(3)

šis reglamentas yra atskiras reglamentas, kuriuo, vadovaujantis 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyvą) (9), taikoma tipo tvirtinimo procedūra;

| (4) | Direktyvoje 70/157/EEB nurodoma Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 51 (10) dėl triukšmingumo, kurios viena susitariančiųjų šalių yra Sąjunga ir kurioje nustatytas triukšmo skleidimo bandymo metodas; |
| --- | --- |

(4)

Direktyvoje 70/157/EEB nurodoma Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 51 (10) dėl triukšmingumo, kurios viena susitariančiųjų šalių yra Sąjunga ir kurioje nustatytas triukšmo skleidimo bandymo metodas;

| (5) | nuo jos priėmimo Direktyva 70/157/EEB buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Naujausias variklinių transporto priemonių triukšmo ribų sumažinimas, įvestas 1995 m., neturėjo poveikio, kurio tikėtasi. Tyrimai parodė, kad pagal direktyvą taikytas metodas nebeatitiko tikrųjų važiavimo mieste sąlygų. Visų pirma, kaip nurodyta 1996 m. Žaliojoje knygoje dėl ateities triukšmo strategijos (11), pagal tą metodą būdavo nepakankamai įvertinamas padangų riedėjimo triukšmo poveikis bendram triukšmui; |
| --- | --- |

(5)

nuo jos priėmimo Direktyva 70/157/EEB buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Naujausias variklinių transporto priemonių triukšmo ribų sumažinimas, įvestas 1995 m., neturėjo poveikio, kurio tikėtasi. Tyrimai parodė, kad pagal direktyvą taikytas metodas nebeatitiko tikrųjų važiavimo mieste sąlygų. Visų pirma, kaip nurodyta 1996 m. Žaliojoje knygoje dėl ateities triukšmo strategijos (11), pagal tą metodą būdavo nepakankamai įvertinamas padangų riedėjimo triukšmo poveikis bendram triukšmui;

| (6) | todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas kitas metodas, pakeisiantis Direktyvoje 70/157/EEB nustatytą privalomąjį metodą. Tas metodas turėtų būti pagrįstas 2007 m. JT EEK Triukšmo darbo grupės (GRB) paskelbtu metodu, į kurį įtraukta standarto ISO 362 (12) 2007 m. versija. Komisijai pateikti ir seno, ir naujo bandymo metodų stebėjimo rezultatai
  . Be to, siekdama pašalinti ankstesnio bandymo metodo trūkumus, Komisija per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai poveikio – tikrojo padangų riedėjimo įrangos indėlio mažinant transporto priemonių triukšmo lygį – vertinimą, kuriame dėmesys būtų skiriamas kelio dangos poveikiui ir šios konkrečios srities mokslinių tyrimų poreikiams, siekiant patvirtinti naują Europos bandymo metodą, kuriame būtų atsižvelgiama ir į kelio dangos savybes; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas kitas metodas, pakeisiantis Direktyvoje 70/157/EEB nustatytą privalomąjį metodą. Tas metodas turėtų būti pagrįstas 2007 m. JT EEK Triukšmo darbo grupės (GRB) paskelbtu metodu, į kurį įtraukta standarto ISO 362 (12) 2007 m. versija. Komisijai pateikti ir seno, ir naujo bandymo metodų stebėjimo rezultatai
  . Be to, siekdama pašalinti ankstesnio bandymo metodo trūkumus, Komisija per 24 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai poveikio – tikrojo padangų riedėjimo įrangos indėlio mažinant transporto priemonių triukšmo lygį – vertinimą, kuriame dėmesys būtų skiriamas kelio dangos poveikiui ir šios konkrečios srities mokslinių tyrimų poreikiams, siekiant patvirtinti naują Europos bandymo metodą, kuriame būtų atsižvelgiama ir į kelio dangos savybes; [4 pakeit.]

| (7) | naujojo įprastomis eismo sąlygomis skleidžiamo triukšmo bandymo metodo patikimumas laikomas dideliu, tačiau jis yra mažiau patikimas blogiausio atvejo sąlygomis. Todėl būtina šiuo reglamentu įgyvendinti papildomas nuostatas dėl triukšmo skleidimo. Į šias nuostatas įeina prevenciniai reikalavimai transporto priemonės važiavimui tikromis eismo sąlygomis, kurios nepatenka į tipo patvirtinimo važiavimo ciklą. Šios važiavimo sąlygos svarbios aplinkos požiūriu, be to, būtina užtikrinti, kad važiuojant gatve transporto priemonės skleidžiamas triukšmas reikšmingai nesiskirtų nuo to, kurio tikimasi pagal būtent tos transporto priemonės tipo patvirtinimo bandymo rezultatus; |
| --- | --- |

(7)

naujojo įprastomis eismo sąlygomis skleidžiamo triukšmo bandymo metodo patikimumas laikomas dideliu, tačiau jis yra mažiau patikimas blogiausio atvejo sąlygomis. Todėl būtina šiuo reglamentu įgyvendinti papildomas nuostatas dėl triukšmo skleidimo. Į šias nuostatas įeina prevenciniai reikalavimai transporto priemonės važiavimui tikromis eismo sąlygomis, kurios nepatenka į tipo patvirtinimo važiavimo ciklą. Šios važiavimo sąlygos svarbios aplinkos požiūriu, be to, būtina užtikrinti, kad važiuojant gatve transporto priemonės skleidžiamas triukšmas reikšmingai nesiskirtų nuo to, kurio tikimasi pagal būtent tos transporto priemonės tipo patvirtinimo bandymo rezultatus;

| (8) | be to, reglamentu turėtų būti dar labiau sumažintos triukšmo ribos. Jame turėtų būti atsižvelgta į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (13), kuriuo buvo nustatyti nauji griežtesni variklinių transporto priemonių padangų keliamo triukšmo reikalavimai
  ir kuriame buvo pabrėžta būtinybė laikytis nuoseklaus ir išsamaus požiūrio, kuris padėtų spręsti triukšmo keliuose problemą, taip pat atsižvelgiama į tai, kad triukšmui keliuose didelę įtaką turi kelių paviršius. Laikantis to horizontaliojo požiūrio, palyginti su sektoriniu ir vertikaliuoju požiūriu, bus veiksmingiau mažinamas bendras kelių eismo keliamas triukšmas. Kelių eismo triukšmo mažinimą

  . Taip pat reikėtų
  suvokti ir kaip visuomenės sveikatos tikslą, atsižvelgiant

  atsižvelgti į irzlumo ir žalos sveikatai dėl kelių eismo triukšmo (14)
   (15), bei susijusių išlaidų ir naudos tyrimus (16).
  Šiame reglamente taip pat turėtų būti atsižvelgiama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus

   (17)

  . Komisija turėtų užtikrinti, kad padangos būtų ženklinamos atsižvelgiant į jų kokybę, susijusią su triukšmo lygiu. Be to, turėtų būti atsižvelgiama į transporto rūšių palyginamumą aplinkos triukšmo požiūriu
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

be to, reglamentu turėtų būti dar labiau sumažintos triukšmo ribos. Jame turėtų būti atsižvelgta į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (13), kuriuo buvo nustatyti nauji griežtesni variklinių transporto priemonių padangų keliamo triukšmo reikalavimai
  ir kuriame buvo pabrėžta būtinybė laikytis nuoseklaus ir išsamaus požiūrio, kuris padėtų spręsti triukšmo keliuose problemą, taip pat atsižvelgiama į tai, kad triukšmui keliuose didelę įtaką turi kelių paviršius. Laikantis to horizontaliojo požiūrio, palyginti su sektoriniu ir vertikaliuoju požiūriu, bus veiksmingiau mažinamas bendras kelių eismo keliamas triukšmas. Kelių eismo triukšmo mažinimą

  . Taip pat reikėtų
  suvokti ir kaip visuomenės sveikatos tikslą, atsižvelgiant

  atsižvelgti į irzlumo ir žalos sveikatai dėl kelių eismo triukšmo (14)
   (15), bei susijusių išlaidų ir naudos tyrimus (16).
  Šiame reglamente taip pat turėtų būti atsižvelgiama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus

   (17)

  . Komisija turėtų užtikrinti, kad padangos būtų ženklinamos atsižvelgiant į jų kokybę, susijusią su triukšmo lygiu. Be to, turėtų būti atsižvelgiama į transporto rūšių palyginamumą aplinkos triukšmo požiūriu
  ; [5 pakeit.]

| (8a) | Komisija turėtų paskelbti vadinamojo tylaus kelio gaires, skirtas kelių eismą valdančioms institucijoms, kad pastarosioms būtų suteikta naudinga priemonė laikytis tvaresnės kelių infrastruktūros reikalavimų; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

Komisija turėtų paskelbti vadinamojo tylaus kelio gaires, skirtas kelių eismą valdančioms institucijoms, kad pastarosioms būtų suteikta naudinga priemonė laikytis tvaresnės kelių infrastruktūros reikalavimų; [6 pakeit.]

| (8b) | šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje buvo nustatyta Sąjungos aplinkosaugos politikos formavimo 2002–2012 m. laikotarpiu sistema. Programoje buvo raginama imtis veiksmų dėl skleidžiamo triukšmo, siekiant ženkliai sumažinti asmenų, pastoviai patiriančių ilgą laiką skleidžiamo, visų pirma transporto, vidutinio stiprumo triukšmą, skaičių; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(8b)

šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje buvo nustatyta Sąjungos aplinkosaugos politikos formavimo 2002–2012 m. laikotarpiu sistema. Programoje buvo raginama imtis veiksmų dėl skleidžiamo triukšmo, siekiant ženkliai sumažinti asmenų, pastoviai patiriančių ilgą laiką skleidžiamo, visų pirma transporto, vidutinio stiprumo triukšmą, skaičių; [7 pakeit.]

| (8c) | techninės transporto priemonių triukšmo mažinimo priemonės turi būti derinamos su įvairiais vienas kitam prieštaraujančiais reikalavimais, pvz., reikalavimu, kad būtų sumažintas keliamas triukšmas ir išmetamas kenksmingų medžiagų kiekis bei kartu užtikrinama didesnė sauga, o atitinkama transporto priemonė būtų kuo pigesnė ir efektyvesnė. Automobilių pramonė, siekdama laikytis visų šių reikalavimų ir išlaikyti pusiausvyrą tarp jų, itin dažnai pasiekia dabartinių fizinių galimybių ribas. Taikant naujesnes, inovacines medžiagas ir metodus automobilių kūrėjams vis pavykdavo išplėsti šias ribas. Norėdamas užtikrinti galimybę kurti naujoves, teisės aktų leidėjas turi nustatyti aiškų ir laiko atžvilgiu realistišką pagrindą. Šiuo reglamentu suteikiamas toks pagrindas ir skatinamas visuomenei reikalingas skubus naujovių postūmis, tuo pačiu paliekant pramonei būtiną ekonominę veiksmų laisvę; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(8c)

techninės transporto priemonių triukšmo mažinimo priemonės turi būti derinamos su įvairiais vienas kitam prieštaraujančiais reikalavimais, pvz., reikalavimu, kad būtų sumažintas keliamas triukšmas ir išmetamas kenksmingų medžiagų kiekis bei kartu užtikrinama didesnė sauga, o atitinkama transporto priemonė būtų kuo pigesnė ir efektyvesnė. Automobilių pramonė, siekdama laikytis visų šių reikalavimų ir išlaikyti pusiausvyrą tarp jų, itin dažnai pasiekia dabartinių fizinių galimybių ribas. Taikant naujesnes, inovacines medžiagas ir metodus automobilių kūrėjams vis pavykdavo išplėsti šias ribas. Norėdamas užtikrinti galimybę kurti naujoves, teisės aktų leidėjas turi nustatyti aiškų ir laiko atžvilgiu realistišką pagrindą. Šiuo reglamentu suteikiamas toks pagrindas ir skatinamas visuomenei reikalingas skubus naujovių postūmis, tuo pačiu paliekant pramonei būtiną ekonominę veiksmų laisvę; [8 pakeit.]

| (8d) | triukšmo tarša visų pirma yra vietos lygmens problema, tačiau šią problemą reikia spręsti Sąjungos lygiu. Be to, įgyvendinant bet kokią tvarią triukšmo sklaidos ribojimo politiką turi būti siekiama sukurti priemones, kurios būtų taikomos triukšmo šaltiniams. Transporto priemonės, kurioms taikomas šis reglamentas, pagal savo apibrėžtį yra judus triukšmo šaltinis, taigi vien tik nacionalinėmis priemonėmis nebūtų įmanoma tinkamai pasiekti tikslo; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(8d)

triukšmo tarša visų pirma yra vietos lygmens problema, tačiau šią problemą reikia spręsti Sąjungos lygiu. Be to, įgyvendinant bet kokią tvarią triukšmo sklaidos ribojimo politiką turi būti siekiama sukurti priemones, kurios būtų taikomos triukšmo šaltiniams. Transporto priemonės, kurioms taikomas šis reglamentas, pagal savo apibrėžtį yra judus triukšmo šaltinis, taigi vien tik nacionalinėmis priemonėmis nebūtų įmanoma tinkamai pasiekti tikslo; [9 pakeit.]

| (8e) | galima imtis priemonių, skirtų infrastruktūrai plėtoti ir tobulinti, kad būtų kuo labiau sumažintas transporto priemonių keliamas triukšmas, pvz., įrengiant dideles triukšmo mažinimo užtvaras; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(8e)

galima imtis priemonių, skirtų infrastruktūrai plėtoti ir tobulinti, kad būtų kuo labiau sumažintas transporto priemonių keliamas triukšmas, pvz., įrengiant dideles triukšmo mažinimo užtvaras; [10 pakeit.]

| (9) | bendrosios ribinės vertės turėtų būti sumažintos visiems variklinių transporto priemonių triukšmo šaltiniams, įskaitant oro įleidimą virš jėgos pavaros ir išmetimo sistemą, atsižvelgiant į padangų poveikį triukšmo mažinimui, numatytam Reglamente (EB) Nr. 661/2009; |
| --- | --- |

(9)

bendrosios ribinės vertės turėtų būti sumažintos visiems variklinių transporto priemonių triukšmo šaltiniams, įskaitant oro įleidimą virš jėgos pavaros ir išmetimo sistemą, atsižvelgiant į padangų poveikį triukšmo mažinimui, numatytam Reglamente (EB) Nr. 661/2009;

| (9a) | vartotojams, transporto parkų valdytojams ir viešosios valdžios institucijoms teikiama informacija apie skleidžiamą garsą gali daryti poveikį sprendimams pirkti ir paspartinti perėjimą prie tylesnių transporto priemonių parkų. Siekiant vartotojams suteikti būtiną informaciją, pardavimo vietoje ir techninėje reklaminėje medžiagoje gamintojas informaciją apie transporto priemonių triukšmo lygius turėtų pateikti remdamasis suvienodintais bandymo metodais. Etiketė, kuri panaši į etiketes, naudojamas siekiant informuoti apie išmetamą CO2 kiekį, suvartojamo kuro kiekį ir padangų skleidžiamą triukšmą, turėtų informuoti vartotojus apie transporto priemonės skleidžiamą garsą; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

vartotojams, transporto parkų valdytojams ir viešosios valdžios institucijoms teikiama informacija apie skleidžiamą garsą gali daryti poveikį sprendimams pirkti ir paspartinti perėjimą prie tylesnių transporto priemonių parkų. Siekiant vartotojams suteikti būtiną informaciją, pardavimo vietoje ir techninėje reklaminėje medžiagoje gamintojas informaciją apie transporto priemonių triukšmo lygius turėtų pateikti remdamasis suvienodintais bandymo metodais. Etiketė, kuri panaši į etiketes, naudojamas siekiant informuoti apie išmetamą CO2 kiekį, suvartojamo kuro kiekį ir padangų skleidžiamą triukšmą, turėtų informuoti vartotojus apie transporto priemonės skleidžiamą garsą; [11 pakeit.]

| (9b) | su triukšmu susijusi informacija, įskaitant bandymo duomenis, turėtų būti prieinama ir aiškiai pateikiama pardavimo vietose ir reklaminėje medžiagoje apie transporto priemones; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(9b)

su triukšmu susijusi informacija, įskaitant bandymo duomenis, turėtų būti prieinama ir aiškiai pateikiama pardavimo vietose ir reklaminėje medžiagoje apie transporto priemones; [18 pakeit.]

| (9c) | siekdamos sumažinti kelių eismo triukšmą, valdžios institucijos gali taikyti priemones ir paskatas, kuriomis siekiama paspartinti tylesnių transporto priemonių pirkimą ir naudojimą; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(9c)

siekdamos sumažinti kelių eismo triukšmą, valdžios institucijos gali taikyti priemones ir paskatas, kuriomis siekiama paspartinti tylesnių transporto priemonių pirkimą ir naudojimą; [12 pakeit.]

| (9d) | transporto priemonių garso lygis iš dalies priklauso nuo aplinkos, kurioje transporto priemonėmis važiuojama, visų pirma nuo kelių infrastruktūros kokybės ir pažangaus kelių eismo valdymo. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę taikyti integruotą metodą, ypač triukšmingiausiose miesto vietovėse, kai būtina imtis trumpalaikių priemonių; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(9d)

transporto priemonių garso lygis iš dalies priklauso nuo aplinkos, kurioje transporto priemonėmis važiuojama, visų pirma nuo kelių infrastruktūros kokybės ir pažangaus kelių eismo valdymo. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę taikyti integruotą metodą, ypač triukšmingiausiose miesto vietovėse, kai būtina imtis trumpalaikių priemonių; [13 pakeit.]

| (9e) | kai lengvaisiais automobiliais važiuojama mažesniu nei 45 km/h vidutiniu greičiu, dominuoja variklio ir išmetamųjų dujų sistemos keliamas triukšmas, o važiuojant didesniu greičiu – riedėjimo ir vėjo keliamas triukšmas. Tas riedėjimo ir vėjo keliamas triukšmas kyla neatsižvelgiant į variklio tipą ir galingumą. Atsižvelgiant į transporto priemonių konstrukcijos raidą nuo aštuntojo dešimtmečio, dabar varikliai dirba gerokai tyliau, tačiau vidutinis jų galingumas ir svoris padidėjo. Dėl sunkesnių variklių ir dėl siekio užtikrinti didesnę saugą padidėjo bendras visų transporto priemonių svoris, todėl atsirado poreikis padidinti padangų kontaktinį plotą, kad būtų galima pagerinti transporto priemonių stabilumą. Didinant tą kontaktinį plotą, didėja ir padangų keliamas riedėjimo triukšmas; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(9e)

kai lengvaisiais automobiliais važiuojama mažesniu nei 45 km/h vidutiniu greičiu, dominuoja variklio ir išmetamųjų dujų sistemos keliamas triukšmas, o važiuojant didesniu greičiu – riedėjimo ir vėjo keliamas triukšmas. Tas riedėjimo ir vėjo keliamas triukšmas kyla neatsižvelgiant į variklio tipą ir galingumą. Atsižvelgiant į transporto priemonių konstrukcijos raidą nuo aštuntojo dešimtmečio, dabar varikliai dirba gerokai tyliau, tačiau vidutinis jų galingumas ir svoris padidėjo. Dėl sunkesnių variklių ir dėl siekio užtikrinti didesnę saugą padidėjo bendras visų transporto priemonių svoris, todėl atsirado poreikis padidinti padangų kontaktinį plotą, kad būtų galima pagerinti transporto priemonių stabilumą. Didinant tą kontaktinį plotą, didėja ir padangų keliamas riedėjimo triukšmas; [14 pakeit.]

| (9f) | triukšmas yra kompleksinė problema, ypač dėl to, kad jo šaltiniai ir veiksniai, kurie veikia žmonių girdimą garsą ir poveikį jiems, įvairialypiai. Teisės aktuose dėl eismo triukšmo mažinimo šie aspektai turi būti atspindimi atsižvelgiant į variklio, transporto priemonės ir padangų triukšmą, kelio dangą, vairavimo elgseną ir eismo valdymą ir šie klausimai turi būti sprendžiami tokiuose teisės aktuose kaip antai Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 ir Direktyva 2002/49/EB; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(9f)

triukšmas yra kompleksinė problema, ypač dėl to, kad jo šaltiniai ir veiksniai, kurie veikia žmonių girdimą garsą ir poveikį jiems, įvairialypiai. Teisės aktuose dėl eismo triukšmo mažinimo šie aspektai turi būti atspindimi atsižvelgiant į variklio, transporto priemonės ir padangų triukšmą, kelio dangą, vairavimo elgseną ir eismo valdymą ir šie klausimai turi būti sprendžiami tokiuose teisės aktuose kaip antai Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 ir Direktyva 2002/49/EB; [15 pakeit.]

| (10) | siekiant naudos aplinkai, kurios buvo tikimasi iš hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių kelių transporto priemonių, jų skleidžiamas triukšmas gerokai sumažėjo. Tačiau dėl to nebeliko svarbaus garsinių signalų, kuriais, be kitų eismo dalyvių, vadovaujasi aklieji ir silpnaregiai pėstieji ir dviratininkai, kad sužinotų apie minėtų transporto priemonių artėjimą, stovėjimą ar nutolimą, šaltinio. Šiuo tikslu pramonė kuria garso sistemas, kurios elektrinėse ir hibridinėse elektrinėse transporto priemonėse kompensuotų šį garsinį signalą. Turėtų būti suderintas artėjančios transporto priemonės garso sistemų veikimas. Vis dėlto tokias sistema transporto priemonių gamintojai turėtų įrengti savo nuožiūra; |
| --- | --- |

(10)

siekiant naudos aplinkai, kurios buvo tikimasi iš hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių kelių transporto priemonių, jų skleidžiamas triukšmas gerokai sumažėjo. Tačiau dėl to nebeliko svarbaus garsinių signalų, kuriais, be kitų eismo dalyvių, vadovaujasi aklieji ir silpnaregiai pėstieji ir dviratininkai, kad sužinotų apie minėtų transporto priemonių artėjimą, stovėjimą ar nutolimą, šaltinio. Šiuo tikslu pramonė kuria garso sistemas, kurios elektrinėse ir hibridinėse elektrinėse transporto priemonėse kompensuotų šį garsinį signalą. Turėtų būti suderintas artėjančios transporto priemonės garso sistemų veikimas. Vis dėlto tokias sistema transporto priemonių gamintojai turėtų įrengti savo nuožiūra;

| (10a) | siekdama prisidėti prie tikslo didinti pažeidžiamų eismo dalyvių, pvz., aklųjų, regos ir klausos negalią turinčių pėsčiųjų, dviratininkų ir vaikų, saugumą miesto teritorijose, Komisija turėtų išnagrinėti tylesnių transporto priemonių, pvz., hibridinių ir elektrinių, aktyviųjų saugos sistemų potencialą; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(10a)

siekdama prisidėti prie tikslo didinti pažeidžiamų eismo dalyvių, pvz., aklųjų, regos ir klausos negalią turinčių pėsčiųjų, dviratininkų ir vaikų, saugumą miesto teritorijose, Komisija turėtų išnagrinėti tylesnių transporto priemonių, pvz., hibridinių ir elektrinių, aktyviųjų saugos sistemų potencialą; [16 pakeit.]

| (10b) | transporto priemonių garso lygis daro tiesioginį poveikį Sąjungos piliečių gyvenimo kokybei, ypač miesto vietovėse, kuriose elektrinis arba požeminis viešasis transportas, dviračių ir pėsčiųjų eismas mažai išplėtoti arba jų visiškai nėra. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tikslą, kurį Europos Parlamentas nustatė 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliucijoje dėl bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano

   (18)

  , t. y. padvigubinti viešuoju transportu besinaudojančių asmenų skaičių. Komisija ir valstybės narės, laikydamosi subsidiarumo principo, turėtų skatinti viešąjį transportą, vaikščiojimą pėsčiomis bei važiavimą dviračiu, kad miestuose būtų sumažinta akustinė tarša; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(10b)

transporto priemonių garso lygis daro tiesioginį poveikį Sąjungos piliečių gyvenimo kokybei, ypač miesto vietovėse, kuriose elektrinis arba požeminis viešasis transportas, dviračių ir pėsčiųjų eismas mažai išplėtoti arba jų visiškai nėra. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tikslą, kurį Europos Parlamentas nustatė 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliucijoje dėl bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano

   (18)

  , t. y. padvigubinti viešuoju transportu besinaudojančių asmenų skaičių. Komisija ir valstybės narės, laikydamosi subsidiarumo principo, turėtų skatinti viešąjį transportą, vaikščiojimą pėsčiomis bei važiavimą dviračiu, kad miestuose būtų sumažinta akustinė tarša; [17 pakeit.]

| (10c) | transporto priemonės garso lygis iš dalies priklauso nuo to, kaip ji naudojama ir ar gerai prižiūrima nusipirkus. Todėl būtina Sąjungos piliečius informuoti, kad svarbu vairuoti tolygiai ir laikytis kiekvienoje valstybėje narėje nustatytų greičio apribojimų; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(10c)

transporto priemonės garso lygis iš dalies priklauso nuo to, kaip ji naudojama ir ar gerai prižiūrima nusipirkus. Todėl būtina Sąjungos piliečius informuoti, kad svarbu vairuoti tolygiai ir laikytis kiekvienoje valstybėje narėje nustatytų greičio apribojimų; [19 pakeit.]

| (11) | siekiant supaprastinti Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktus, atsižvelgiant į 2007 m. CARS 21 grupės ataskaitoje (19) pateiktas rekomendacijos, šį reglamentą tikslinga grįsti JT EEK taisykle Nr. 51 dėl triukšmingumo, kiek tai susiję su bandymo metodu, ir Taisykle Nr. 59 dėl triukšmo slopinimo sistemų (20), kiek tai susiję su išmetamųjų dujų triukšmo slopinimo sistemomis; |
| --- | --- |

(11)

siekiant supaprastinti Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktus, atsižvelgiant į 2007 m. CARS 21 grupės ataskaitoje (19) pateiktas rekomendacijos, šį reglamentą tikslinga grįsti JT EEK taisykle Nr. 51 dėl triukšmingumo, kiek tai susiję su bandymo metodu, ir Taisykle Nr. 59 dėl triukšmo slopinimo sistemų (20), kiek tai susiję su išmetamųjų dujų triukšmo slopinimo sistemomis;

| (12) | siekiant suteikti Komisijai galimybę pakeisti

  suderinti
  šio reglamento techninius reikalavimus tiesiogine nuoroda į JT EEK taisykles Nr. 51 ir Nr. 59, kai tik tose taisyklėse bus nustatytos naujos ribinės vertės, taikomos pagal naująjį bandymo metodą, arba suderinti šiuos reikalavimus su technikos ir mokslo pažanga, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus
  dėl

  , susijusius su šio reglamento priedų
  , susijusių su ES tipo patvirtinimo procedūromis dėl transporto priemonių tipo garso lygio ir išmetimo sistemų, variklinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo matavimo metodais ir prietaisais, triukšmo slopinimo sistemomis, suslėgto oro keliamu triukšmu, gamybos atitikties patikrinimais, bandymo vietų specifikacijomis, matavimo metodais dėl papildomų
  nuostatų dėl bandymo metodų ir garso lygio keitimu

  garso skleidimo ir hibridinių ir elektrinių transporto priemonių girdimumo užtikrinimo priemonėmis, keitimo
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi,
  taip pat ir su ekspertais
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant suteikti Komisijai galimybę pakeisti

  suderinti
  šio reglamento techninius reikalavimus tiesiogine nuoroda į JT EEK taisykles Nr. 51 ir Nr. 59, kai tik tose taisyklėse bus nustatytos naujos ribinės vertės, taikomos pagal naująjį bandymo metodą, arba suderinti šiuos reikalavimus su technikos ir mokslo pažanga, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus
  dėl

  , susijusius su šio reglamento priedų
  , susijusių su ES tipo patvirtinimo procedūromis dėl transporto priemonių tipo garso lygio ir išmetimo sistemų, variklinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo matavimo metodais ir prietaisais, triukšmo slopinimo sistemomis, suslėgto oro keliamu triukšmu, gamybos atitikties patikrinimais, bandymo vietų specifikacijomis, matavimo metodais dėl papildomų
  nuostatų dėl bandymo metodų ir garso lygio keitimu

  garso skleidimo ir hibridinių ir elektrinių transporto priemonių girdimumo užtikrinimo priemonėmis, keitimo
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi,
  taip pat ir su ekspertais
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [20 pakeit.]

| (12a) | sprendžiant šiuo reglamentu triukšmo šaltinio problemą, triukšmo mažinimo potencialas yra mažesnis negu atitinkamas gatvių dangos, su kuria liečiasi transporto priemonės padangos, triukšmo mažinimo potencialas. Pastaroji triukšmo mažinimo galimybė techniniu požiūriu būtų daug lengviau įgyvendinama. Atsižvelgiant į jau esamas asfalto rūšis, pvz., triukšmą slopinantį asfaltą, asfalto rūšis, kurioms būdingos triukšmą mažinančios arba optimizuojančios savybės, kartu su visapusišku požiūriu, apimančiu įvairias paprastas statybos priemones, triukšmas vietos lygmeniu jau dabar galėtų būti sumažintas apie 10 dB. Šis veiksmingas metodas, skirtas išimtinai vietiniams triukšmo šaltiniams, neįtrauktas į į šį reglamentą, nes norint jį taikyti tektų didelė našta tektų valstybių, ypač vietos valdžios institucijų, biudžetui. Tai būtų sunku pateisinti fiskalinės krizės laikotarpiu, be to, būtų daromas poveikis regioninės ir struktūrinės politikos sritims; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

sprendžiant šiuo reglamentu triukšmo šaltinio problemą, triukšmo mažinimo potencialas yra mažesnis negu atitinkamas gatvių dangos, su kuria liečiasi transporto priemonės padangos, triukšmo mažinimo potencialas. Pastaroji triukšmo mažinimo galimybė techniniu požiūriu būtų daug lengviau įgyvendinama. Atsižvelgiant į jau esamas asfalto rūšis, pvz., triukšmą slopinantį asfaltą, asfalto rūšis, kurioms būdingos triukšmą mažinančios arba optimizuojančios savybės, kartu su visapusišku požiūriu, apimančiu įvairias paprastas statybos priemones, triukšmas vietos lygmeniu jau dabar galėtų būti sumažintas apie 10 dB. Šis veiksmingas metodas, skirtas išimtinai vietiniams triukšmo šaltiniams, neįtrauktas į į šį reglamentą, nes norint jį taikyti tektų didelė našta tektų valstybių, ypač vietos valdžios institucijų, biudžetui. Tai būtų sunku pateisinti fiskalinės krizės laikotarpiu, be to, būtų daromas poveikis regioninės ir struktūrinės politikos sritims; [21 pakeit.]

| (13) | dėl naujos reguliavimo sistemos įvedimo šiuo reglamentu Direktyva 70/157/EEB turėtų būti panaikinta, |
| --- | --- |

(13)

dėl naujos reguliavimo sistemos įvedimo šiuo reglamentu Direktyva 70/157/EEB turėtų būti panaikinta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomi visų 2 straipsnyje išvardytų naujų transporto priemonių ES tipo patvirtinimo administraciniai ir techniniai reikalavimai dėl jų garso lygio ir dujų išmetimo sistemų bei prekybos toms transporto priemonėms skirtomis dalimis ir įranga ir eksploatavimo pradžios.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas M1, M2, M3, N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priede, ir joms suprojektuotoms ir sukonstruotoms sistemoms, sudedamosioms dalims ir atskiriems techniniams mazgams.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės patvirtinimas atsižvelgiant į triukšmą; |
| --- | --- |

1)

transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės patvirtinimas atsižvelgiant į triukšmą;

| 2) | transporto priemonės tipas:








  a) | transporto priemonių, kurių bandymai atlikti pagal II priedo 4.1.2.1 punktą, atveju:
  transporto priemonių grupė, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo B dalyje; |
| --- | --- | --- |

2)

transporto priemonės tipas:

a)

transporto priemonių, kurių bandymai atlikti pagal II priedo 4.1.2.1 punktą, atveju:
  transporto priemonių grupė, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo B dalyje;

| b) | transporto priemonių, kurių bandymai atlikti pagal II priedo 4.1.2.2 punktą, atveju: transporto priemonių grupė, kurios iš esmės nesiskiria tokiais aspektais:










  i) | kėbulo forma arba medžiagomis (visų pirma, variklio skyriumi ir jo garsą slopinančiomis ypatybėmis); |
| --- | --- | --- |

b)

transporto priemonių, kurių bandymai atlikti pagal II priedo 4.1.2.2 punktą, atveju: transporto priemonių grupė, kurios iš esmės nesiskiria tokiais aspektais:

i)

kėbulo forma arba medžiagomis (visų pirma, variklio skyriumi ir jo garsą slopinančiomis ypatybėmis);

| ii) | variklio tipu (pvz., kibirkštinis uždegimas ar uždegimas suslėgimu, dvitaktis ar keturtaktis variklis, varikliai su besikeičiančiais stūmoklais ar varikliai su sukiaisiais stūmokliais), cilindrų skaičiumi ir jų darbiniu tūriu, įpurškimo sistemos tipu, vožtuvų išdėstymo tvarka, vardiniu variklio sūkių skaičiumi (S) arba elektros variklio rūšimi; Tos pačios rūšies variklius, bet skirtingą bendro pavarų perdavimo skaičių turinčios transporto priemonės laikomos to paties tipo transporto priemonėmis. |
| --- | --- |

ii)

variklio tipu (pvz., kibirkštinis uždegimas ar uždegimas suslėgimu, dvitaktis ar keturtaktis variklis, varikliai su besikeičiančiais stūmoklais ar varikliai su sukiaisiais stūmokliais), cilindrų skaičiumi ir jų darbiniu tūriu, įpurškimo sistemos tipu, vožtuvų išdėstymo tvarka, vardiniu variklio sūkių skaičiumi (S) arba elektros variklio rūšimi; Tos pačios rūšies variklius, bet skirtingą bendro pavarų perdavimo skaičių turinčios transporto priemonės laikomos to paties tipo transporto priemonėmis.

| 3) | didžiausioji masė – transporto priemonės gamintojo deklaruota techniškai leidžiama didžiausioji masė.
  Nukrypstant nuo 3 punkto, didžiausioji masė gali būti didesnė už valstybių narių administracijų leidžiamą didžiausiąją masę; |
| --- | --- |

3)

didžiausioji masė – transporto priemonės gamintojo deklaruota techniškai leidžiama didžiausioji masė.

Nukrypstant nuo 3 punkto, didžiausioji masė gali būti didesnė už valstybių narių administracijų leidžiamą didžiausiąją masę;

| 4) | vardinė variklio galia – variklio galia, išreikšta kW (JT EEK) ir išmatuota pagal JT EEK metodą laikantis JT EEK taisyklės Nr. 85 (21); |
| --- | --- |

4)

vardinė variklio galia – variklio galia, išreikšta kW (JT EEK) ir išmatuota pagal JT EEK metodą laikantis JT EEK taisyklės Nr. 85 (21);

| 5) | standartinė įranga – pagrindinė transporto priemonės konfigūracija, įskaitant visą įrangą, kuriai įrengti nereikalingos jokios papildomos konfigūracijos ar įrangos lygio specifikacijos, tačiau su visomis funkcijomis, būtinomis pagal Direktyvos 2007/46/EB IV arba XI priede minimus teisės aktus; |
| --- | --- |

5)

standartinė įranga – pagrindinė transporto priemonės konfigūracija, įskaitant visą įrangą, kuriai įrengti nereikalingos jokios papildomos konfigūracijos ar įrangos lygio specifikacijos, tačiau su visomis funkcijomis, būtinomis pagal Direktyvos 2007/46/EB IV arba XI priede minimus teisės aktus;

| 6) | vairuotojo masė – vardinė 75 kg masė, esanti vairuotojo sėdynės atskaitos taške; |
| --- | --- |

6)

vairuotojo masė – vardinė 75 kg masė, esanti vairuotojo sėdynės atskaitos taške;

| 7) | važiuoti parengtos transporto priemonės masė (mro) – transporto priemonės su standartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, masė, įskaitant vairuotojo, degalų ir skysčių masę.
  Įskaičiuojama kėbulo, kabinos, jungiamojo įtaiso, atsarginio (-ių) rato (-ų) ir įrankių masė, jei atitinkama įranga yra.
  Degalų bakas (-ai) pripildomas (-i) bent iki 90 proc. jo (jų) talpos; |
| --- | --- |

7)

važiuoti parengtos transporto priemonės masė (mro) – transporto priemonės su standartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, masė, įskaitant vairuotojo, degalų ir skysčių masę.

Įskaičiuojama kėbulo, kabinos, jungiamojo įtaiso, atsarginio (-ių) rato (-ų) ir įrankių masė, jei atitinkama įranga yra.

Degalų bakas (-ai) pripildomas (-i) bent iki 90 proc. jo (jų) talpos;

| 8) | vardinis variklio sukimosi dažnis (S) – deklaruotas variklio sukimosi dažnis min-1 (rpm), kuriam esant variklis išvysto savo vardinę didžiausiąją naudingąją galią pagal JT EEK taisyklę Nr. 85, arba, jei vardinė didžiausioji naudingoji galia išvystoma esant keliems variklio sukimosi dažniams, didžiausias iš šių dažnių; |
| --- | --- |

8)

vardinis variklio sukimosi dažnis (S) – deklaruotas variklio sukimosi dažnis min-1 (rpm), kuriam esant variklis išvysto savo vardinę didžiausiąją naudingąją galią pagal JT EEK taisyklę Nr. 85, arba, jei vardinė didžiausioji naudingoji galia išvystoma esant keliems variklio sukimosi dažniams, didžiausias iš šių dažnių;

| 9) | lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) – skaitinis dydis, apskaičiuojamas pagal II priedo 4.1.2.1.1 punkte pateiktą formulę; |
| --- | --- |

9)

lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) – skaitinis dydis, apskaičiuojamas pagal II priedo 4.1.2.1.1 punkte pateiktą formulę;

| 10) | atskaitos taškas – vienas iš šių taškų:






  a) | jei transporto priemonė yra M1 ar N1 kategorijos:






  i) | transporto priemonės su priekyje įrengtu varikliu – transporto priemonės priekis; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

atskaitos taškas – vienas iš šių taškų:

a)

jei transporto priemonė yra M1 ar N1 kategorijos:

i)

transporto priemonės su priekyje įrengtu varikliu – transporto priemonės priekis;

| ii) | transporto priemonės su viduryje įrengtu varikliu – transporto priemonės vidurys; |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonės su viduryje įrengtu varikliu – transporto priemonės vidurys;

| iii) | transporto priemonės su gale įrengtu varikliu – transporto priemonės galas; |
| --- | --- |

iii)

transporto priemonės su gale įrengtu varikliu – transporto priemonės galas;

| b) | jei transporto priemonė yra M2, M3, N2, ar N3 kategorijos – arčiausiai transporto priemonės priekio esantis variklio kraštas; |
| --- | --- |

b)

jei transporto priemonė yra M2, M3, N2, ar N3 kategorijos – arčiausiai transporto priemonės priekio esantis variklio kraštas;

| 11) | tikslinis pagreitis – greitėjimas miesto eismo sąlygomis, droselinei sklendei esant iš dalies užvertai, nustatytas statistiniais tyrimais; |
| --- | --- |

11)

tikslinis pagreitis – greitėjimas miesto eismo sąlygomis, droselinei sklendei esant iš dalies užvertai, nustatytas statistiniais tyrimais;

| 12) | etaloninis pagreitis – greitėjimas, būtinas per pagreičio bandymą, atliekamą ant bandymo kelio; |
| --- | --- |

12)

etaloninis pagreitis – greitėjimas, būtinas per pagreičio bandymą, atliekamą ant bandymo kelio;

| 13) | pavarų perdavimo skaičiaus svertinis koeficientas (k) – bematis skaitinis dydis, naudojamas dviejų pavarų perdavimo skaičių bandymo rezultatams per pagreičio bandymą ir pastovaus greičio bandymą derinti; |
| --- | --- |

13)

pavarų perdavimo skaičiaus svertinis koeficientas (k) – bematis skaitinis dydis, naudojamas dviejų pavarų perdavimo skaičių bandymo rezultatams per pagreičio bandymą ir pastovaus greičio bandymą derinti;

| 14) | dalinės galios koeficientas (kP) – bematis skaitinis dydis, naudojamas transporto priemonių pagreičio bandymo ir pastovaus greičio bandymo rezultatų svertiniam derinimui; |
| --- | --- |

14)

dalinės galios koeficientas (kP) – bematis skaitinis dydis, naudojamas transporto priemonių pagreičio bandymo ir pastovaus greičio bandymo rezultatų svertiniam derinimui;

| 15) | išankstinis pagreitis – pagreičio valdymo įtaiso naudojimas prieš liniją AA′, siekiant pasiekti pastovų pagreitį tarp linijų AA′ ir BB′, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 1 paveiksle; |
| --- | --- |

15)

išankstinis pagreitis – pagreičio valdymo įtaiso naudojimas prieš liniją AA′, siekiant pasiekti pastovų pagreitį tarp linijų AA′ ir BB′, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 1 paveiksle;

| 16) | užfiksuoti pavarų perdavimo skaičiai – transmisijos valdymas, naudojamas tam, kad per bandymą negalėtų pasikeisti perdavimo skaičius; |
| --- | --- |

16)

užfiksuoti pavarų perdavimo skaičiai – transmisijos valdymas, naudojamas tam, kad per bandymą negalėtų pasikeisti perdavimo skaičius;

| 17) | triukšmo slopinimo sistemos ar jos sudedamųjų dalių projektinė šeima – triukšmo slopinimo sistemų ar jos sudedamųjų dalių grupė, kurios vienodos visos šios charakteristikos:






  a) | grynojo išmetamųjų dujų srauto tekėjimas pro sugeriamąją pluoštinę medžiagą, kai su ja liečiamasi; |
| --- | --- | --- |

17)

triukšmo slopinimo sistemos ar jos sudedamųjų dalių projektinė šeima – triukšmo slopinimo sistemų ar jos sudedamųjų dalių grupė, kurios vienodos visos šios charakteristikos:

a)

grynojo išmetamųjų dujų srauto tekėjimas pro sugeriamąją pluoštinę medžiagą, kai su ja liečiamasi;

| b) | pluošto tipas; |
| --- | --- |

b)

pluošto tipas;

| c) | kai taikoma, rišamosios medžiagos specifikacijos; |
| --- | --- |

c)

kai taikoma, rišamosios medžiagos specifikacijos;

| d) | vidutiniai pluošto matmenys; |
| --- | --- |

d)

vidutiniai pluošto matmenys;

| e) | mažiausiasis birios medžiagos užpildymo tankis, kg/m3; |
| --- | --- |

e)

mažiausiasis birios medžiagos užpildymo tankis, kg/m3;

| f) | didžiausiasis dujų srauto ir sugeriamosios medžiagos sąlyčio paviršius; |
| --- | --- |

f)

didžiausiasis dujų srauto ir sugeriamosios medžiagos sąlyčio paviršius;

| 18) | triukšmo slopinimo sistema – visas sudedamųjų dalių rinkinys, būtinas variklio ir jo išmetamųjų dujų skleidžiamam triukšmui slopinti; |
| --- | --- |

18)

triukšmo slopinimo sistema – visas sudedamųjų dalių rinkinys, būtinas variklio ir jo išmetamųjų dujų skleidžiamam triukšmui slopinti;

| 19) | įvairių tipų triukšmo slopinimo sistema – triukšmo slopinimo sistemos, kurios gerokai skiriasi bent vienu iš šių dalykų:






  a) | savo sudedamųjų dalių prekės pavadinimais ar prekės ženklais; |
| --- | --- | --- |

19)

įvairių tipų triukšmo slopinimo sistema – triukšmo slopinimo sistemos, kurios gerokai skiriasi bent vienu iš šių dalykų:

a)

savo sudedamųjų dalių prekės pavadinimais ar prekės ženklais;

| b) | sudedamųjų dalių medžiagų charakteristikomis, išskyrus jų dangą; |
| --- | --- |

b)

sudedamųjų dalių medžiagų charakteristikomis, išskyrus jų dangą;

| c) | savo sudedamųjų dalių forma ar dydžiu; |
| --- | --- |

c)

savo sudedamųjų dalių forma ar dydžiu;

| d) | bent vienos iš savo sudedamųjų dalių veikimo principu; |
| --- | --- |

d)

bent vienos iš savo sudedamųjų dalių veikimo principu;

| e) | savo sudedamųjų dalių sąranka; |
| --- | --- |

e)

savo sudedamųjų dalių sąranka;

| f) | išmetamųjų dujų triukšmo slopinimo sistemų ar sudedamųjų dalių skaičiumi; |
| --- | --- |

f)

išmetamųjų dujų triukšmo slopinimo sistemų ar sudedamųjų dalių skaičiumi;

| 20) | pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys – bet kuri 17 punkte apibrėžtos triukšmo slopinimo sistemos dalis, skirta naudoti transporto priemonėje, kuri nėra šioje transporto priemonėje įrengto tipo dalis pateikiant tipo patvirtinimui pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

20)

pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys – bet kuri 17 punkte apibrėžtos triukšmo slopinimo sistemos dalis, skirta naudoti transporto priemonėje, kuri nėra šioje transporto priemonėje įrengto tipo dalis pateikiant tipo patvirtinimui pagal šį reglamentą;

| 21) | garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (angl. Acoustic Vehicle Alerting System, AVAS) – sistema, skirta hibridinėms elektrinėms ir elektrinėms kelių transporto priemonėms, kuri pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams suteikia informacijos apie transporto priemonės veikimą; |
| --- | --- |

21)

garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (angl. Acoustic Vehicle Alerting System, AVAS) – sistema, skirta hibridinėms elektrinėms ir elektrinėms kelių transporto priemonėms, kuri pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams suteikia informacijos apie transporto priemonės veikimą;

| 21a) | prekybos vieta – vieta, kurioje laikomos ir vartotojams parduodamos transporto priemonės; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

21a)

prekybos vieta – vieta, kurioje laikomos ir vartotojams parduodamos transporto priemonės; [23 pakeit.]

| 21b) | techninė reklaminė medžiaga – techniniai vadovai, brošiūros, lankstinukai ir katalogai (spausdintiniai, elektroniniai arba internetiniai), taip pat interneto svetainės, kuriose plačiajai visuomenei siekiama reklamuoti transporto priemones. [24 pakeit.] |
| --- | --- |

21b)

techninė reklaminė medžiaga – techniniai vadovai, brošiūros, lankstinukai ir katalogai (spausdintiniai, elektroniniai arba internetiniai), taip pat interneto svetainės, kuriose plačiajai visuomenei siekiama reklamuoti transporto priemones. [24 pakeit.]

4 straipsnis

Bendrieji valstybių narių įpareigojimai

1.   Valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su leistinu garso lygiu ir dujų išmetimo sistema, negali atsisakyti suteikti ES arba nacionalinį tipo patvirtinimą variklinių transporto priemonių arba dujų išmetimo sistemų ar tokios sistemos sudedamųjų dalių, laikomų atskiru techniniu mazgu, tipui, jei įvykdomi šie reikalavimai:

| a) | transporto priemonė atitinka I priedo reikalavimus, |
| --- | --- |

a)

transporto priemonė atitinka I priedo reikalavimus,

| b) | dujų išmetimo sistema arba bet kuri jos sudedamoji dalis, laikoma atskiru techniniu mazgu kaip nustatyta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 25 punkte, atitinka šio reglamento X priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

dujų išmetimo sistema arba bet kuri jos sudedamoji dalis, laikoma atskiru techniniu mazgu kaip nustatyta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 25 punkte, atitinka šio reglamento X priedo reikalavimus.

2.   Valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su leistinu garso lygiu ir dujų išmetimo sistema, negali atsisakyti leisti ar uždrausti prekiauti, registruoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti bet kokią transporto priemonę, kurios garso lygis ir dujų išmetimo sistema atitinka I priedo reikalavimus.

3.   Valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su leidžiamu garso lygiu ir išmetamąja sistema, negali uždrausti pateikti rinkai dujų išmetimo sistemą arba bet kurią jos sudedamąją dalį, laikomą atskiru techniniu mazgu kaip nustatyta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 25 punkte, jeigu ji atitinka tipą, kuris patvirtintas pagal šį reglamentą.

3a.
     
  Valstybės narės, atlikdamos transporto priemonių techninį patikrinimą, garso lygį matuoja remdamosi duomenimis, įrašytais į kiekvienam transporto priemonės tipui skirtą ES tipo patvirtinimą. [25 pakeit.]

4a straipsnis

Stebėsena

Valstybės narės, laikydamosi 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus

   (22)

  , užtikrina veiksmingą savo rinkų stebėseną. Laikydamosi to Reglamento 19 straipsnio 1 dalyje nustatytų principų, jos atlieka atitinkamo masto tinkamas gaminių savybių patikras. [26 pakeit.]

5 straipsnis

Bendrieji gamintojų įpareigojimai

1.   Gamintojai užtikrina, kad transporto priemonė, jos variklis ir triukšmo slopinimo sistema būtų suprojektuoti, sukonstruoti ir surinkti taip, kad įprastai naudojama transporto priemonė atitiktų šio reglamento nuostatas, nepaisant neišvengiamo virpesių poveikio.

2.   Gamintojai užtikrina, kad triukšmo slopinimo sistema būtų suprojektuota, sukonstruota ir surinkta taip, kad galėtų pagrįstai atlaikyti ją veikiančius korozijos reiškinius, atsižvelgiant į transporto priemonės naudojimo sąlygas
  ir skirtingas, nuo regiono priklausančias klimato sąlygas
  . [27 pakeit.]

3.   Gamintojas yra atsakingas patvirtinimo institucijai už visus patvirtinimo proceso aspektus ir gamybos atitikties užtikrinimą, nesvarbu, ar jis tiesiogiai dalyvauja visuose transporto priemonės, sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio mazgo gamybos etapuose.

6 straipsnis

Ribinės vertės

Taikant II priede įtvirtintas bandymų sąlygas atsižvelgiama į tipines važiavimo keliu sąlygas ir į kitų pagrindinių transporto priemonės sudedamųjų dalių bandymų reikalavimus, kurie jau yra įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 661/2009.
  Garso lygis, matuojamas pagal II priedo nuostatas
  ir suapvalintas iki artimiausio sveikojo skaičiaus
  , neturi viršyti III priede nustatytų ribinių verčių. [28 pakeit.]

7 straipsnis

Peržiūros sąlyga

Ne vėliau kaip per trejus metus nNuo šio reglamento III priedo trečioje skiltyje nurodytos 1 etapo datos Komisija atlieka išsamų tyrimą, kad įsitikintų, jog

  užbaigia III priede nurodytų
  triukšmo ribos yra tinkamos

  ribų peržiūrą
  .
  Ta peržiūra apima poveikio vertinimą, kurį sudaro bendrasis poveikio automobilių pramonei ir ypač nuo jos priklausančių pramonės šakų vertinimas, atsižvelgiant į kitų reglamentų, pvz., CO2 išmetimų mažinimo ir saugumo srities reglamentų, poveikį motorinių transporto priemonių garso lygiui.
  Remdamasi
  tokia peržiūra ir jos poveikio vertinimu
  , tyrimo išvadomis, Komisija, kai reikia prireikus, gali pateikti pasiūlymų dėl šio reglamento pakeitimo

  pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą tokiu būdu, kuris būtų neutraliausias konkurencijos požiūriu
  .
  Ribinės vertės, nurodytos III priedo ketvirtoje skiltyje 2 etape, įsigalioja per šešis metus nuo poveikio vertinimo patvirtinimo ir Komisijos peržiūros proceso pabaigos. [29 pakeit.]

Pagal pirmą pastraipą pateiktuose pasiūlymuose dėl šio reglamento pakeitimų atsižvelgiama į naujus standartus, kuriuos nustatė Tarptautinė standartizacijos organizacija, visų pirma į standartą ISO 10844:2011. [30 pakeit.]

8 straipsnis

Papildomos triukšmo skleidimo nuostatos (PTSN)

1.   Šio straipsnio 2–6 dalys ir šios dalies antra pastraipa taikomos M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms su vidaus degimo varikliu.

Transporto priemonės automatiškai įvykdo X priedo reikalavimus, jei transporto priemonės gamintojas
  pateikia
  tipo patvirtinimo institucijai techninius dokumentus, įrodančius, kad transporto priemonių didžiausiojo ir mažiausiojo variklio sukimosi dažnio skirtumas taške BB’1, esant bet kokioms bandymo sąlygoms iš PTSN kontrolinio intervalo, apibrėžto VIII priedo 3.3 punkte, II priede nustatytų sąlygų atžvilgiu neviršija 0,15 x S.

N1 kategorijos transporto priemonėms PTSN netaikomos, jei įvykdoma viena iš toliau nurodytų sąlygų:

| a) | variklio darbinis tūris neviršija 660 ccm ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 35; |
| --- | --- |

a)

variklio darbinis tūris neviršija 660 ccm ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 35;

| b) | naudingoji apkrova yra ne mažesnė kaip 850 kg ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 40. [31 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

naudingoji apkrova yra ne mažesnė kaip 850 kg ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 40. [31 pakeit.]

Transporto priemonės laikomos atitinkančiomis X priedo reikalavimus, jei transporto priemonės gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai techninius dokumentus, įrodančius, kad transporto priemonių didžiausiojo ir mažiausiojo variklio sukimosi dažnio skirtumas taške BB’ (23), esant bet kokioms bandymo sąlygoms iš PTSN kontrolinio intervalo, apibrėžto VIII priedo 3.3 punkte, II priede nustatytomis sąlygomis neviršija 0,15 x S.

N1 kategorijos transporto priemonėms PTSN netaikomos, jei įvykdoma viena iš toliau nurodytų sąlygų:

| a) | variklio darbinis tūris neviršija 660 ccm ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 35; |
| --- | --- |

a)

variklio darbinis tūris neviršija 660 ccm ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 35;

| b) | naudingoji apkrova yra ne mažesnė kaip 850 kg ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 40. [32 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

naudingoji apkrova yra ne mažesnė kaip 850 kg ir lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR), apskaičiuotas taikant didžiausią leidžiamą transporto priemonės masę, neviršija 40. [32 pakeit.]

2.   Transporto priemonės skleidžiamas triukšmas tipinėmis važiavimo keliu sąlygomis, kurios skiriasi nuo tų, kuriomis buvo atliktas II priede nustatytas tipo patvirtinimo bandymas, neturi nepagrįstai skirtis nuo bandymo rezultato. [33 pakeit.]

3.   Transporto priemonės gamintojas neturi specialiai keisti, reguliuoti ar įmontuoti kokį nors mechaninį, elektrinį, šiluminį ar kitokį įtaisą ar nustatyti procedūrą vien tam, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų triukšmo skleidimo reikalavimų, jei tais dalykais nesinaudojama įprastai važinėjant keliais PTSN taikomomis sąlygomis.
  Tos priemonės paprastai vadinamos manipuliavimo ciklais (angl. cycle beating). [34 pakeit.]

4.   Transporto priemonė turi atitikti šio reglamento VIII priedo reikalavimus.

5.   Tipo patvirtinimo paraiškoje gamintojas pateikia pareiškimą,
  prie kurio pridedami atitinkami bandymo rezultatai ir kuris

  sudarytą sudarytas pagal VIII priedo 1 priedėlyje nustatytą pavyzdį, kad tvirtinamas transporto priemonės tipas atitinka 8 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. [35 pakeit.]

8a straipsnis

Informacija vartotojui

Transporto priemonių gamintojai ir platintojai užtikrina, kad triukšmo lygis decibelais (dB(A)) pagal suvienodintus kiekvienos transporto priemonės tipo tvirtinimo bandymo metodus prekybos vietoje ir techninėje reklaminėje medžiagoje būtų nurodomas aiškiai matomoje vietoje.

Atlikus išsamų poveikio vertinimą ir praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, laikantis įprastos teisėkūros procedūros Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl informacijos vartotojui. Šis pasiūlymas gali būti įtrauktas į 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/94/EB dėl vartotojų galimybės gauti informaciją apie degalų taupymą ir išmetamųjų CO2 dujų kiekį parduodant naujus keleivinius automobilius

   (24)

  . [36 pakeit.]

8b straipsnis

Kelių dangos klasifikacija ir kokybė

Komisija, laikydamasi Direktyvoje 2002/49/EB nustatyto peržiūros tvarkaraščio, įvertina galimybę nustatyti kelių klasifikacijos sistemą, pagal kurią būtų apibūdintas visų Sąjungos kelių būdingas riedėjimo garsas, ir, prireikus, laikantis įprastos teisėkūros procedūros pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą.

Komisija apsvarsto galimybę įtraukti į pasiūlymą reikalavimą valstybėms narėms pateikti informaciją apie kelių dangos savybes strateginiuose triukšmo žemėlapiuose, nurodytuose Direktyvoje 2002/49/EB. [37 pakeit.]

9 straipsnis

Garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (AVAS)

Jei g Gamintojai pasirenka transporto priemonėse
  įrengia

  įrengti AVAS.
  AVAS skleidžiamas garsas ištisinis ir informuoja pėsčiuosius ir pažeidžiamus kelių eismo dalyvius apie naudojamą transporto priemonę. Garsas aiškiai nurodo transporto priemonės važiavimo pobūdį ir galėtų skambėti panašiai, kaip tomis pačiomis sąlygomis veikiančios tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu garsas, be to,
  turi būti laikomasi X

  IX
  priedo reikalavimų.

Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos įvertina, ar būtina peržiūrėti šį reglamentą, atsižvelgdama, inter alia, į tai, ar aktyvios saugos sistemos kartu arba palyginus su garsine įspėjimo apie transporto priemonę sistema gali būti naudingesnės pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugumui miestuose gerinti, ir prireikus laikantis įprastos teisėkūros procedūrą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą, kuriame būtų numatytas didžiausias transporto priemonėse įrengtos AVAS garso lygis. [66 pakeit.]

10 straipsnis

Priedų pakeitimas

1.   
  Siekiant suderinti techninius šio reglamento reikalavimus su technikos ir mokslo raida
  Komisijai
  pagal 11 straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų pakeisti I–XI priedai
  dėl

  I, II ir IV–XII priedų pakeitimo. [39 pakeit.]

2.   Kai JT EEK taisyklėje Nr. 51 nustatomos su bandymo metodu susijusios ribinės vertės, Komisija apsvarsto poreikį

  įvertina galimybę
  pakeisti III priede nustatytus techninius reikalavimus tiesiogine nuoroda į atitinkamus JT EEK taisyklių Nr. 51 ir 59 reikalavimus
  , su sąlyga, kad jie nesusilpnins Sąjungos aplinkosauginių ir sveikatos apsaugos standartų, ir tinkamai atsižvelgia į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones, bei, prireikus, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą iš dalies pakeisti III priedą laikantis įprastos teisėkūros procedūros
  . [40 pakeit.]

11 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Komisijai suteikiami Įįgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis nustatytų sąlygų. [41 pakeit.]

2.   10 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. [42 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada panaikinti atšaukti 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. [43 pakeit.]

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 10 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu

  dviem mėnesiais
  . [44 pakeit.]

12 straipsnis

Prieštaravimas dėl deleguotųjų aktų

1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo akto per du mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu.

2.   Jeigu iki to laikotarpio pabaigos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguotojo akto arba jei dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Europos Komisijai, kad neprieštaraus, deleguotasis aktas įsigalioja pagal jo nuostatas.

3.   Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl deleguotojo akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo dėl deleguotojo akto priežastis.
  [45 pakeit.]

13 straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal 10 straipsnio 1 dalį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama prieštaravimų, nurodytų 2 dalyje. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo akto 11 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Tokiu atveju, Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą, nedelsdama panaikina aktą.
  [46 pakeit.]

14 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis reglamentas nepanaikina ES tipo patvirtinimo, suteikto transporto priemonėms ar sistemoms, sudedamosioms dalims ar atskiriems techniniams mazgams anksčiau 16 straipsnyje nurodytos datos.

2.   Patvirtinimo institucijos ir toliau suteikia tokių transporto priemonių, sistemų, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų patvirtinimo išplėtimus pagal Direktyvos 70/157/EEB nuostatas.

3.   Iki ... (*) transporto priemonėms su nuosekliąja hibridine pavara, turinčioms papildomą vidaus degimo variklį, kuris mechaniškai nesujungtas su jėgos pavara, 8 straipsnio reikalavimai netaikomi.

15 straipsnis

Panaikinimas

1.   Direktyva 70/157/EEB panaikinama.

2.   Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal XII priede pateiktą atitikties lentelę.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo ... (**).

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 76.

1

(2)  2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  

  OL L 171, 2007 6 29, p. 1

3

OL L 171, 2007 6 29, p. 1

(4)  

  OL L 140, 2009 6 5, p. 1.

4

OL L 140, 2009 6 5, p. 1.

(5)  

  OL L 188, 2009 7 18, p. 1.

5

OL L 188, 2009 7 18, p. 1.

(6)  

  OL L 145, 2011 5 31, p. 1

6

OL L 145, 2011 5 31, p. 1

(7)  

  OL L 189, 2002 7 18, p. 12.

7

OL L 189, 2002 7 18, p. 12.

(8)  OL L 42, 1970 2 23, p. 16.

8

(9)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

9

(10)  OL L 137, 2007 5 30, p. 68.

10

(11)  COM(1996)0540 galutinis.

11

(12)  ISO 362-1, Measurement of noise emitted by accelerating road vehicles – Engineering method – Part 1: M and N categories („Greitėjančių kelių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo matavimas. Inžinerijos metodas. 1 dalis. M ir N kategorijos“), ISO, Ženeva, Šveicarija, 2007 m.

12

(13)  OL L 200, 2009 7 31, p. 1.

13

(14)  Knol, A.B., Staatsen, B.A.M., Trends in the environmental burden of disease in the Netherlands 1980 – 2020, RIVM report 500029001 („Ligų dėl aplinkos poveikio naštos raida Nyderlanduose 1980–2020 m.“, RIVM ataskaita 500029001), Bilthoven, The Netherlands, 2005; http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/500029001.html

14

(15)  WHO-JRC study on the burden of disease from environmental noise, quantification of healthy life years lost in Europe (PSO ir JRC tyrimas dėl aplinkos triukšmo sukeltų ligų naštos ir prarastų sveiko gyvenimo metų Europoje apskaičiavimo); http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/environment-and-health/noise/publications/2011/burden-of-disease-from-environmental-noise.-quantification-of-healthy-life-years-lost-in-europe

15

(16)  Valuation of Noise – Position Paper of the Working Group on Health and Socio-Economic Aspects („Triukšmo vertinimas“, Sveikatos ir socialinių bei ekonominių aspektų darbo grupės pozicijos dokumentas, Europos Komisija, Aplinkos generalinis direktoratas, Briuselis, 2003 m. gruodžio 4 d.; www.ec.europa.eu/environment/noise/pdf/valuatio_final_12_2003.pdf.

16

(17)  

  OL L 342, 2009 12 22, p. 46.

17

OL L 342, 2009 12 22, p. 46.

(18)  
  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0584.

18

Priimti tekstai, P7_TA(2011)0584.

(19)  CARS 21: A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century (CARS 21 grupės ataskaita „Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema XXI amžiuje“), 2006 m.: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/pagesbackground/competitiveness/cars21finalreport_en.pdf.

19

(20)  OL L 326, 2006 11 24, p. 43.

20

(21)  OL L 326, 2006 11 24, p. 55.

21

(22)  

  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

22

OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

(23)  Tai grafiškai pavaizduota šio reglamento II priedo 1 priedėlio 1 paveiksle.

23

(24)  

  OL L 12, 2000 1 18, p. 16.

24

OL L 12, 2000 1 18, p. 16.

(*)  Pirmieji penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

*

(**)  Dveji metai po Reglamento priėmimo datos.

**

I PRIEDAS

ES tipo patvirtinimas atsižvelgiant į transporto priemonių tipo garso lygį

| 1. | TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO ES TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKA |
| --- | --- |
| 1.1. | Transporto priemonių tipo ES tipo patvirtinimo pagal Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, atsižvelgiant į garso lygį, paraišką teikia transporto priemonės gamintojas. |
| 1.2. | Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje. |
| 1.3. | Transporto priemonės gamintojas už bandymų atlikimą atsakingai technikos tarnybai turi pateikti transporto priemonę, atitinkančią tipą, kuriam prašoma suteikti tipo patvirtinimą. |
| 1.4 | Technikos tarnybos prašymu taip pat turi būti pateiktas dujų išmetimo sistemos pavyzdys ir bent tokio paties darbinio tūrio ir vardinės galios variklis, koks montuojamas transporto priemonėje, kuriai prašoma suteikti tipo patvirtinimą. |
| 2. | ŽENKLAI |
| 2.1. | Išmetamosios ir įleidžiamosios sistemos sudedamosios dalys, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, turi būti paženklintos: |
| 2.1.1. | sistemų ir jų sudedamųjų dalių gamintojo prekės ženklu ar pavadinimu; |
| 2.1.2. | gamintojo prekybiniu pavadinimu. |
| 2.2. | Šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami, net kai sistema įmontuota transporto priemonėje. |
| 3. | ES TIPO PATVIRTINIMO TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPUI SUTEIKIMAS |
| 3.1. | Jei laikomasi atitinkamų reikalavimų, suteikiamas ES tipo patvirtinimas pagal Direktyvos 2007/46/EB 9 straipsnio 3 dalį ir, jei taikoma, 10 straipsnio 4 dalį. |
| 3.2. | ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje. |
| 3.3. | Kiekvienam patvirtintam transporto priemonių tipui priskiriamas Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatas atitinkantis patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali priskirti to paties numerio kitam transporto priemonių tipui. |
| 4. | TIPO PATVIRTINIMŲ PAKEITIMAI |
| | Pakeitus pagal šią direktyvą patvirtintą tipą, galioja Direktyvos 2007/46/EB 13–16 straipsnių ir 17 straipsnio 4 dalies nuostatos. |
| 5. | GAMYBOS ATITIKTIES PRIEMONĖS |
| 5.1. | Būtina imtis priemonių gamybos atitikčiai užtikrinti laikantis Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų. |
| 5.2. | Specialiosios nuostatos: |
| 5.2.1. | Šio reglamento VI priede nustatyti bandymai atitinka nurodytuosius Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.3.5 punkte. |
| 5.2.2. | Direktyvos 2007/46/EB X priedo 3 punkte nurodyti patikrinimai paprastai atliekami vieną kartą per dvejus metus. |
| 5.2.2.a. | III priedo lentelėje nustatytos ribinės vertės taikomos atsižvelgiant į pagrįstą nuokrypio ribą atliekant matavimus. [47 pakeit.] |

1.

TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO ES TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

1.1.

Transporto priemonių tipo ES tipo patvirtinimo pagal Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, atsižvelgiant į garso lygį, paraišką teikia transporto priemonės gamintojas.

1.2.

Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje.

1.3.

Transporto priemonės gamintojas už bandymų atlikimą atsakingai technikos tarnybai turi pateikti transporto priemonę, atitinkančią tipą, kuriam prašoma suteikti tipo patvirtinimą.

1.4

Technikos tarnybos prašymu taip pat turi būti pateiktas dujų išmetimo sistemos pavyzdys ir bent tokio paties darbinio tūrio ir vardinės galios variklis, koks montuojamas transporto priemonėje, kuriai prašoma suteikti tipo patvirtinimą.

2.

ŽENKLAI

2.1.

Išmetamosios ir įleidžiamosios sistemos sudedamosios dalys, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, turi būti paženklintos:

2.1.1.

sistemų ir jų sudedamųjų dalių gamintojo prekės ženklu ar pavadinimu;

2.1.2.

gamintojo prekybiniu pavadinimu.

2.2.

Šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami, net kai sistema įmontuota transporto priemonėje.

3.

ES TIPO PATVIRTINIMO TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPUI SUTEIKIMAS

3.1.

Jei laikomasi atitinkamų reikalavimų, suteikiamas ES tipo patvirtinimas pagal Direktyvos 2007/46/EB 9 straipsnio 3 dalį ir, jei taikoma, 10 straipsnio 4 dalį.

3.2.

ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje.

3.3.

Kiekvienam patvirtintam transporto priemonių tipui priskiriamas Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatas atitinkantis patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali priskirti to paties numerio kitam transporto priemonių tipui.

4.

TIPO PATVIRTINIMŲ PAKEITIMAI

Pakeitus pagal šią direktyvą patvirtintą tipą, galioja Direktyvos 2007/46/EB 13–16 straipsnių ir 17 straipsnio 4 dalies nuostatos.

5.

GAMYBOS ATITIKTIES PRIEMONĖS

5.1.

Būtina imtis priemonių gamybos atitikčiai užtikrinti laikantis Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

5.2.

Specialiosios nuostatos:

5.2.1.

Šio reglamento VI priede nustatyti bandymai atitinka nurodytuosius Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.3.5 punkte.

5.2.2.

Direktyvos 2007/46/EB X priedo 3 punkte nurodyti patikrinimai paprastai atliekami vieną kartą per dvejus metus.

5.2.2.a.

III priedo lentelėje nustatytos ribinės vertės taikomos atsižvelgiant į pagrįstą nuokrypio ribą atliekant matavimus. [47 pakeit.]

1 priedėlis

Informacinis dokumentas Nr. ... pagal Direktyvos 2007/46/EB
   (1)
  I priedą dėl transporto priemonės ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į leidžiamą garso lygį ir dujų išmetimo sistemą

Toliau nurodyta informacija, jei taikoma, turi būti pateikta trimis egzemplioriais ir turi būti pridėtas turinys. Brėžiniai turi būti nubraižyti atitinkamu masteliu, būti pakankamai smulkūs ir pateikti A4 formato lapuose arba iki A4 formato sulankstytuose kitų formatų lapuose. Jei pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

Jei sistemos, sudedamosios dalys ar atskiri techniniai mazgai yra su elektroniniais valdytuvais, būtina pateikti informaciją apie jų naudojimą.

0.   Bendra informacija

| 0.1. | Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| --- | --- |

0.1.

Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

| 0.2. | Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): |
| --- | --- |

0.2.

Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai):

| 0.3. | Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės (b): |
| --- | --- |

0.3.

Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės (b):

| 0.3.1. | Tokio žymens vieta |
| --- | --- |

0.3.1.

Tokio žymens vieta

| 0.4. | Transporto priemonės kategorija (c): |
| --- | --- |

0.4.

Transporto priemonės kategorija (c):

| 0.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| --- | --- |

0.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

| 0.8. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| --- | --- |

0.8.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

1.   Transporto priemonės konstrukcijos bendrosios charakteristikos

| 1.1. | Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: |
| --- | --- |

1.1.

Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

| 1.3.3. | Varančiosios ašys (skaičius, vieta, tarpusavio sujungimas): |
| --- | --- |

1.3.3.

Varančiosios ašys (skaičius, vieta, tarpusavio sujungimas):

| 1.6. | Variklio vieta ir jo agregatų išdėstymas: |
| --- | --- |

1.6.

Variklio vieta ir jo agregatų išdėstymas:

2.   Masės ir matmenys (e) (kg ir mm) (žr. atitinkamus brėžinius)

| 2.4. | Transporto priemonės gabaritinių matmenų intervalas |
| --- | --- |

2.4.

Transporto priemonės gabaritinių matmenų intervalas

| 2.4.1. | Važiuoklė be kėbulo |
| --- | --- |

2.4.1.

Važiuoklė be kėbulo

| 2.4.1.1. | Ilgis (j): |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Ilgis (j):

| 2.4.1.2. | Plotis (k): |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Plotis (k):

| 2.4.2. | Važiuoklė su kėbulu |
| --- | --- |

2.4.2.

Važiuoklė su kėbulu

| 2.4.2.1. | Ilgis (j): |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Ilgis (j):

| 2.4.2.2. | Plotis (k): |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Plotis (k):

| 2.6. | Parengtos eksploatuoti transporto priemonės su kėbulu masė ar važiuoklės su kabina masė, jei gamintojas neprimontuoja kėbulo (su standartine įranga, įskaitant aušinimo skystį, tepalus, degalus, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją) (o) (didžiausia ir mažiausia vertė): |
| --- | --- |

2.6.

Parengtos eksploatuoti transporto priemonės su kėbulu masė ar važiuoklės su kabina masė, jei gamintojas neprimontuoja kėbulo (su standartine įranga, įskaitant aušinimo skystį, tepalus, degalus, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją) (o) (didžiausia ir mažiausia vertė):

3.   Variklis (q)

| 3.1. | Gamintojas: |
| --- | --- |

3.1.

Gamintojas:

| 3.1.1. | Gamintojo variklio kodas: (pažymėtas ant variklio arba kitu identifikavimo būdu) |
| --- | --- |

3.1.1.

Gamintojo variklio kodas: (pažymėtas ant variklio arba kitu identifikavimo būdu)

| 3.2. | Vidaus degimo variklis |
| --- | --- |

3.2.

Vidaus degimo variklis

| 3.2.1.1. | Veikimo principas: kibirkštinis uždegimas/uždegimas suslėgimu/keturių taktų/dviejų taktų (2) |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Veikimo principas: kibirkštinis uždegimas/uždegimas suslėgimu/keturių taktų/dviejų taktų (2)

| 3.2.1.2. | Cilindrų skaičius ir jų išdėstymas: |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Cilindrų skaičius ir jų išdėstymas:

| 3.2.1.2.3. | Cilindrų uždegimo seka: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

Cilindrų uždegimo seka:

| 3.2.1.3. | Darbinis variklio tūris (s): cm3 |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Darbinis variklio tūris (s): cm3

| 3.2.1.8. | Didžiausia naudingoji galia (t): kW at min–1 (gamintojo nurodyta vertė) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Didžiausia naudingoji galia (t): kW at min–1 (gamintojo nurodyta vertė)

| 3.2.4. | Degalų tiekimas |
| --- | --- |

3.2.4.

Degalų tiekimas

| 3.2.4.1. | Karbiuratoriumi (-iais): yra/nėra (3) |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Karbiuratoriumi (-iais): yra/nėra (3)

| 3.2.4.1.2. | Tipas (-ai): |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

Tipas (-ai):

| 3.2.4.1.3. | Įrengtų karbiuratorių skaičius: |
| --- | --- |

3.2.4.1.3.

Įrengtų karbiuratorių skaičius:

| 3.2.4.2. | Degalų įpurškimu (tik uždegimo suslėgimu varikliams): yra/nėra (4) |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Degalų įpurškimu (tik uždegimo suslėgimu varikliams): yra/nėra (4)

| 3.2.4.2.2. | Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas/netiesioginis įpurškimas/į sūkurinę kamerą (5) |
| --- | --- |

3.2.4.2.2.

Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas/netiesioginis įpurškimas/į sūkurinę kamerą (5)

| 3.2.4.2.4. | Reguliatorius |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.

Reguliatorius

| 3.2.4.2.4.1. | Tipas: |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.1.

Tipas:

| 3.2.4.2.4.2.1. | Momentas, kai nutraukiamas degalų tiekimas esant apkrovai: min–1 |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.2.1.

Momentas, kai nutraukiamas degalų tiekimas esant apkrovai: min–1

| 3.2.4.3. | Degalų įpurškimu (tik priverstinio uždegimo varikliams): yra/nėra (6) |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Degalų įpurškimu (tik priverstinio uždegimo varikliams): yra/nėra (6)

| 3.2.4.3.1. | Veikimo principas: įleidimo kolektorius (vienoje vietoje/ne vienoje vietoje (7))/tiesioginis įpurškimas/kita (nurodyti) (8) |
| --- | --- |

3.2.4.3.1.

Veikimo principas: įleidimo kolektorius (vienoje vietoje/ne vienoje vietoje (7))/tiesioginis įpurškimas/kita (nurodyti) (8)

| 3.2.8. | Įleidimo sistema |
| --- | --- |

3.2.8.

Įleidimo sistema

| 3.2.8.4.2. | Oro filtras, brėžiniai, arba arba |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.

Oro filtras, brėžiniai, arba arba

| 3.2.8.4.2.1. | Gamybinė(-s) markė(-s): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.1.

Gamybinė(-s) markė(-s):

| 3.2.8.4.2.2. | Tipas (-ai): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.2.

Tipas (-ai):

| 3.2.8.4.3. | Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas, brėžiniai: arba |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.

Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas, brėžiniai: arba

| 3.2.8.4.3.1. | Gamybinė(-s) markė(-s): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.1.

Gamybinė(-s) markė(-s):

| 3.2.8.4.3.2. | Tipas (-ai): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.2.

Tipas (-ai):

| 3.2.9. | Dujų išmetimo sistema |
| --- | --- |

3.2.9.

Dujų išmetimo sistema

| 3.2.9.2. | Dujų išmetimo sistemos aprašymas ir (arba) brėžinys: |
| --- | --- |

3.2.9.2.

Dujų išmetimo sistemos aprašymas ir (arba) brėžinys:

| 3.2.9.4. | Išmetamųjų dujų triukšmo slopintuvas (-ai):
  Priekinis, vidurinis, galinis slopintuvas: konstrukcija, tipas, ženklinimas, jeigu svarbu dėl išorinio triukšmo, ribojamosios priemonės variklio skyriuje ir prie variklio: |
| --- | --- |

3.2.9.4.

Išmetamųjų dujų triukšmo slopintuvas (-ai):

Priekinis, vidurinis, galinis slopintuvas: konstrukcija, tipas, ženklinimas, jeigu svarbu dėl išorinio triukšmo, ribojamosios priemonės variklio skyriuje ir prie variklio:

| 3.2.9.5. | Išmetamų dujų išleidimo angos vieta: |
| --- | --- |

3.2.9.5.

Išmetamų dujų išleidimo angos vieta:

| 3.2.9.6. | Pluoštinės medžiagos turintis išmetamų dujų triukšmo slopintuvas: |
| --- | --- |

3.2.9.6.

Pluoštinės medžiagos turintis išmetamų dujų triukšmo slopintuvas:

| 3.2.12.2.1. | Deginių filtro katalizatorius: yra/nėra (9) |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.

Deginių filtro katalizatorius: yra/nėra (9)

| 3.2.12.2.1.1. | Deginių filtro katalizatorių ir elementų skaičius: |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.1.

Deginių filtro katalizatorių ir elementų skaičius:

| 3.3. | Elektros variklis |
| --- | --- |

3.3.

Elektros variklis

| 3.3.1. | Tipas (apvijos jungimas, sužadinimas): |
| --- | --- |

3.3.1.

Tipas (apvijos jungimas, sužadinimas):

| 3.3.1.1. | Didžiausioji valandinė galia: kW |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Didžiausioji valandinė galia: kW

| 3.3.1.2. | Darbinė įtampa: V |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Darbinė įtampa: V

| 3.4. | Kiti varikliai arba motorai ar jų deriniai (išsamūs duomenys apie tų variklių arba motorų dalis): |
| --- | --- |

3.4.

Kiti varikliai arba motorai ar jų deriniai (išsamūs duomenys apie tų variklių arba motorų dalis):

4.   Transmisija (v)

| 4.2. | Tipas (mechaninė, hidraulinė, elektrinė ir t. t.): |
| --- | --- |

4.2.

Tipas (mechaninė, hidraulinė, elektrinė ir t. t.):

| 4.6. | Pavarų perdavimo skaičius








  Pavara | Vidinis pavarų perdavimo skaičius
  (variklio ir pavarų dėžės išvesties veleno sukimosi dažnių santykis) | Galutinis pavarų perdavimo skaičius (-iai)
  (pavarų dėžės išvesties veleno ir varančiųjų ratų sukimosi dažnių santykis) | Bendras pavarų perdavimo skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aukščiausia CVT pavara (10)

  1
  2
  3
  ...
  Žemiausia CVT pavara (10)

  Atgalinė | | | |

4.6.

Pavarų perdavimo skaičius

Pavara

Vidinis pavarų perdavimo skaičius

(variklio ir pavarų dėžės išvesties veleno sukimosi dažnių santykis)

Galutinis pavarų perdavimo skaičius (-iai)

(pavarų dėžės išvesties veleno ir varančiųjų ratų sukimosi dažnių santykis)

Bendras pavarų perdavimo skaičius

Aukščiausia CVT pavara (10)

1

2

3

...

Žemiausia CVT pavara (10)

Atgalinė

| 4.7. | Didžiausias transporto priemonės greitis (ir pavara, kuria jis pasiekiamas) (km/h) (w): |
| --- | --- |

4.7.

Didžiausias transporto priemonės greitis (ir pavara, kuria jis pasiekiamas) (km/h) (w):

6.   Pakaba

| 6.6. | Padangos ir ratlankiai |
| --- | --- |

6.6.

Padangos ir ratlankiai

| 6.6.2. | Didžiausia ir mažiausia riedėjimo spindulio riba |
| --- | --- |

6.6.2.

Didžiausia ir mažiausia riedėjimo spindulio riba

| 6.6.2.1. | 1 ašis: |
| --- | --- |

6.6.2.1.

1 ašis:

| 6.6.2.2. | 2 ašis: |
| --- | --- |

6.6.2.2.

2 ašis:

| 6.6.2.3. | 3 ašis: |
| --- | --- |

6.6.2.3.

3 ašis:

| 6.6.2.4. | 4 ašis: |
| --- | --- |

6.6.2.4.

4 ašis:

ir t. t.

9.   Kėbulas (netaikoma M1 kategorijos transporto priemonėms)

| 9.1. | Kėbulo tipas: |
| --- | --- |

9.1.

Kėbulo tipas:

| 9.2. | Naudotos medžiagos ir konstravimo metodas |
| --- | --- |

9.2.

Naudotos medžiagos ir konstravimo metodas

12.   Kita

| 12.5. | Informacija apie įtaisus, nesusijusius su varikliu, skirtus triukšmui mažinti (jei neaprašyti kituose punktuose): |
| --- | --- |

12.5.

Informacija apie įtaisus, nesusijusius su varikliu, skirtus triukšmui mažinti (jei neaprašyti kituose punktuose):

Papildoma informacija apie visureiges transporto priemones:

| 1.3. | Ašių ir ratų skaičius: |
| --- | --- |

1.3.

Ašių ir ratų skaičius:

| 2.4.1. | Važiuoklė be kėbulo |
| --- | --- |

2.4.1.

Važiuoklė be kėbulo

| 2.4.1.4.1. | Užvažiavimo kampas (na): ... laipsniai |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.

Užvažiavimo kampas (na): ... laipsniai

| 2.4.1.5.1. | Nuvažiavimo kampas (nb): ... laipsniai |
| --- | --- |

2.4.1.5.1.

Nuvažiavimo kampas (nb): ... laipsniai

| 2.4.1.6. | Važiuoklės prošvaisa (apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4.5 punkte) |
| --- | --- |

2.4.1.6.

Važiuoklės prošvaisa (apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4.5 punkte)

| 2.4.1.6.1. | Tarp ašių: |
| --- | --- |

2.4.1.6.1.

Tarp ašių:

| 2.4.1.6.2. | Po priekine (-ėmis) ašimi(-s): |
| --- | --- |

2.4.1.6.2.

Po priekine (-ėmis) ašimi(-s):

| 2.4.1.6.3. | Po galine (-ėmis) ašimi(-s): |
| --- | --- |

2.4.1.6.3.

Po galine (-ėmis) ašimi(-s):

| 2.4.1.7. | Nuožulnios plokštumos, kuria skersai gali važiuoti transporto priemonė, kampas (nc): ... laipsniai |
| --- | --- |

2.4.1.7.

Nuožulnios plokštumos, kuria skersai gali važiuoti transporto priemonė, kampas (nc): ... laipsniai

| 2.4.2. | Važiuoklė su kėbulu |
| --- | --- |

2.4.2.

Važiuoklė su kėbulu

| 2.4.2.4.1. | Užvažiavimo kampas (na): ... laipsniai |
| --- | --- |

2.4.2.4.1.

Užvažiavimo kampas (na): ... laipsniai

| 2.4.2.5.1. | Nuvažiavimo kampas (nb): ... laipsniai |
| --- | --- |

2.4.2.5.1.

Nuvažiavimo kampas (nb): ... laipsniai

| 2.4.2.6. | Važiuoklės prošvaisa (apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4.5 punkte) |
| --- | --- |

2.4.2.6.

Važiuoklės prošvaisa (apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4.5 punkte)

| 2.4.2.6.1. | Tarp ašių: |
| --- | --- |

2.4.2.6.1.

Tarp ašių:

| 2.4.2.6.2. | Po priekine (-ėmis) ašimi(-s): |
| --- | --- |

2.4.2.6.2.

Po priekine (-ėmis) ašimi(-s):

| 2.4.2.6.3. | Po galine (-ėmis) ašimi(-s): |
| --- | --- |

2.4.2.6.3.

Po galine (-ėmis) ašimi(-s):

| 2.4.2.7. | Nuožulnios plokštumos, kuria skersai gali važiuoti transporto priemonė, kampas (nc): ... laipsniai |
| --- | --- |

2.4.2.7.

Nuožulnios plokštumos, kuria skersai gali važiuoti transporto priemonė, kampas (nc): ... laipsniai

| 2.15. | Galėjimas pradėti važiuoti į įkalnę (tik transporto priemonė): ... % |
| --- | --- |

2.15.

Galėjimas pradėti važiuoti į įkalnę (tik transporto priemonė): ... %

| 4.9. | Diferencialo blokavimas: taip/ne/neprivaloma (1) |
| --- | --- |

4.9.

Diferencialo blokavimas: taip/ne/neprivaloma (1)

Data, byla

---

(1)  Šiame informaciniame dokumente naudojami punktų numeriai ir išnašos atitinka Direktyvos 2007/46/EB I priede pateiktus punktų numerius ir išnašas. Su šiuo reglamentu nesusiję punktai praleisti.

(2)  Nereikalinga išbraukti.

(3)  Nereikalinga išbraukti.

(4)  Nereikalinga išbraukti.

(5)  Nereikalinga išbraukti.

(6)  Nereikalinga išbraukti.

(7)  Nereikalinga išbraukti.

(8)  Nereikalinga išbraukti.

(9)  Nereikalinga išbraukti.

(10)  Belaipsnė transmisija.

(1)  Nereikalinga išbraukti.

2 priedėlis

ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Administracijos antspaudas

Informacija apie transporto priemonės/sudedamosios dalies/atskiro techninio mazgo (1):

| — | tipo patvirtinimą (2) |
| --- | --- |

—

tipo patvirtinimą (2)

| — | tipo patvirtinimo išplėtimą (3) |
| --- | --- |

—

tipo patvirtinimo išplėtimą (3)

| — | tipo patvirtinimo išplėtimą (4) |
| --- | --- |

—

tipo patvirtinimo išplėtimą (4)

| — | tipo patvirtinimo išplėtimą (5) |
| --- | --- |

—

tipo patvirtinimo išplėtimą (5)

laikantis Direktyvos .../.../ES, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva .../.../ES, nuostatų.

Tipo patvirtinimo numeris:

Išplėtimo priežastis:

I SKIRSNIS

| 0.1. | Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| --- | --- |

0.1.

Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

| 0.2. | Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): |
| --- | --- |

0.2.

Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai):

| 0.3. | Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės/sudedamosios dalies/atskiro techninio mazgo (6)
   (7) |
| --- | --- |

0.3.

Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės/sudedamosios dalies/atskiro techninio mazgo (6)
   (7)

| 0.3.1. | Tokio žymens vieta |
| --- | --- |

0.3.1.

Tokio žymens vieta

| 0.4. | Transporto priemonės kategorija (8): |
| --- | --- |

0.4.

Transporto priemonės kategorija (8):

| 0.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| --- | --- |

0.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

| 0.7. | Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, ES patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas |
| --- | --- |

0.7.

Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, ES patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas

| 0.8. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| --- | --- |

0.8.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

II SKIRSNIS

| 1. | Papildoma informacija (jei taikoma): žr. 3 priedėlį. |
| --- | --- |

1.

Papildoma informacija (jei taikoma): žr. 3 priedėlį.

| 2. | Už bandymų vykdymą atsakinga technikos tarnyba: |
| --- | --- |

2.

Už bandymų vykdymą atsakinga technikos tarnyba:

| 3. | Bandymo ataskaitos data: |
| --- | --- |

3.

Bandymo ataskaitos data:

| 4. | Bandymo ataskaitos numeris: |
| --- | --- |

4.

Bandymo ataskaitos numeris:

| 5. | Pastabos (jei yra): žr. 3 priedėlį. |
| --- | --- |

5.

Pastabos (jei yra): žr. 3 priedėlį.

| 6. | Vieta: |
| --- | --- |

6.

Vieta:

| 7. | Data: |
| --- | --- |

7.

Data:

| 8. | Parašas: |
| --- | --- |

8.

Parašas:

| 9. | Pridedama patvirtinimo institucijai pateikto informacijos paketo, kurį galima gauti pareiškus pageidavimą, rodyklė. |
| --- | --- |

9.

Pridedama patvirtinimo institucijai pateikto informacijos paketo, kurį galima gauti pareiškus pageidavimą, rodyklė.

---

(1)  Nereikalinga išbraukti.

(2)  Nereikalinga išbraukti.

(3)  Nereikalinga išbraukti.

(4)  Nereikalinga išbraukti.

(5)  Nereikalinga išbraukti.

(6)  Nereikalinga išbraukti.

(7)  Jei tipo identifikavimo žymenyje yra rašmenų, nesusijusių su transporto priemonių, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų tipų, kuriems suteiktas tipo patvirtinimo sertifikatas, apibūdinimu, dokumentuose tokie rašmenys žymimi simboliu „?“ ‘?’ (pvz., ABC??123??).

(8)  Kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalyje.

3 priedėlis

Transporto priemonės ir bandymo duomenys
   (1)

| 1. | Transporto priemonės prekės pavadinimas ar ženklas |
| --- | --- |
| 2. | Transporto priemonės tipas |
| 2.1. | Didžiausioji masė su puspriekabe (kai taikoma) |
| 3. | Gamintojo pavadinimas ir adresas |
| 4. | Jei taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas |
| 5. | Variklis: |
| 5.1. | Gamintojas: |
| 5.2. | Tipas: |
| 5.3. | Pavyzdys: |
| 5.4. | Didžiausioji vardinė galia (ECE): ... kW, esant ... min-1 (rpm). |
| 5.5. | Variklio rūšis: pvz., priverstinio uždegimo, uždegimo suslėgimu, kt. (2) |
| 5.6. | Ciklai: dviejų ar keturių taktų (jei taikoma) |
| 5.7. | Darbinis tūris (jei taikoma) |
| 6. | Transmisija: neautomatinė pavarų dėžė/automatinė pavarų dėžė (3) |
| 6.1. | Pavarų skaičius |
| 7. | Įranga: |
| 7.1. | Išmetamųjų dujų triukšmo slopintuvas: |
| 7.1.1. | Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra) |
| 7.1.2. | Pavyzdys: |
| 7.1.3. | Tipas: ... pagal brėžinį Nr. ... |
| 7.2. | Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas: |
| 7.2.1. | Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra) |
| 7.2.2. | Pavyzdys: |
| 7.2.3. | Tipas: ... pagal brėžinį Nr.: ... |
| 7.3. | Sulaikymo elementai |
| 7.3.1. | Transporto priemonės gamintojo apibrėžti triukšmo sulaikymo elementai |
| 7.3.2. | Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra) |
| 7.4. | Padangos |
| 7.4.1. | Padangų dydis (-žiai) (pagal ašis): |
| 8. | Matmenys: |
| 8.1. | Transporto priemonės ilgis (lveh): ... mm |
| 8.2. | Akceleratoriaus paspaudimo taškas: ... m prieš liniją AA’ |
| 8.2.1. | Variklio sukimosi dažnis i ties:
  AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB’ ... min-1 (rpm) |
| 8.2.2. | Variklio sukimosi dažnis (i+1) ties:
  AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB' ... min-1 (rpm) |
| 8.3. | Padangos (-ų) tipo patvirtinimo numeris: |
| | jeigu nėra, pateikiama ši informacija: |
| 8.3.1. | Padangų gamintojas |
| 8.3.2. | Padangų tipo komercinis (-iai) aprašas (-ai) (pagal ašis) (pvz., prekės pavadinimas, greičio indeksas, apkrovos indeksas): ... |
| 8.3.3. | Padangų dydis (pagal ašis): ... |
| 8.3.4. | Tipo patvirtinimo numeris (jei yra): ... |
| 8.4. | Važiuojančios transporto priemonės triukšmo lygis: |
| | Bandymo rezultatas (Lurban): ... dB(A) |
| | Bandymo rezultatas (Lwot): ... dB(A) |
| | Bandymo rezultatas (Lcruise): ... dB(A) |
| | kp – koeficientas: ... |
| 8.5. | Stovinčios transporto priemonės triukšmo lygis: |
| | Mikrofono vieta ir kryptis (pagal II priedo 1 priedėlio 2 paveikslą) |
| | Statinio bandymo rezultatas:... dB(A) |
| 8.6. | Suslėgto oro keliamo triukšmo lygis: |
| | Bandymų rezultatai: |
| | — | darbinis stabdys: ... dB(A) |

1.

Transporto priemonės prekės pavadinimas ar ženklas

2.

Transporto priemonės tipas

2.1.

Didžiausioji masė su puspriekabe (kai taikoma)

3.

Gamintojo pavadinimas ir adresas

4.

Jei taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas

5.

Variklis:

5.1.

Gamintojas:

5.2.

Tipas:

5.3.

Pavyzdys:

5.4.

Didžiausioji vardinė galia (ECE): ... kW, esant ... min-1 (rpm).

5.5.

Variklio rūšis: pvz., priverstinio uždegimo, uždegimo suslėgimu, kt. (2)

5.6.

Ciklai: dviejų ar keturių taktų (jei taikoma)

5.7.

Darbinis tūris (jei taikoma)

6.

Transmisija: neautomatinė pavarų dėžė/automatinė pavarų dėžė (3)

6.1.

Pavarų skaičius

7.

Įranga:

7.1.

Išmetamųjų dujų triukšmo slopintuvas:

7.1.1.

Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra)

7.1.2.

Pavyzdys:

7.1.3.

Tipas: ... pagal brėžinį Nr. ...

7.2.

Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas:

7.2.1.

Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra)

7.2.2.

Pavyzdys:

7.2.3.

Tipas: ... pagal brėžinį Nr.: ...

7.3.

Sulaikymo elementai

7.3.1.

Transporto priemonės gamintojo apibrėžti triukšmo sulaikymo elementai

7.3.2.

Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra)

7.4.

Padangos

7.4.1.

Padangų dydis (-žiai) (pagal ašis):

8.

Matmenys:

8.1.

Transporto priemonės ilgis (lveh): ... mm

8.2.

Akceleratoriaus paspaudimo taškas: ... m prieš liniją AA’

8.2.1.

Variklio sukimosi dažnis i ties:

AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm)

BB’ ... min-1 (rpm)

8.2.2.

Variklio sukimosi dažnis (i+1) ties:

AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm)

BB' ... min-1 (rpm)

8.3.

Padangos (-ų) tipo patvirtinimo numeris:

jeigu nėra, pateikiama ši informacija:

8.3.1.

Padangų gamintojas

8.3.2.

Padangų tipo komercinis (-iai) aprašas (-ai) (pagal ašis) (pvz., prekės pavadinimas, greičio indeksas, apkrovos indeksas): ...

8.3.3.

Padangų dydis (pagal ašis): ...

8.3.4.

Tipo patvirtinimo numeris (jei yra): ...

8.4.

Važiuojančios transporto priemonės triukšmo lygis:

Bandymo rezultatas (Lurban): ... dB(A)

Bandymo rezultatas (Lwot): ... dB(A)

Bandymo rezultatas (Lcruise): ... dB(A)

kp – koeficientas: ...

8.5.

Stovinčios transporto priemonės triukšmo lygis:

Mikrofono vieta ir kryptis (pagal II priedo 1 priedėlio 2 paveikslą)

Statinio bandymo rezultatas:... dB(A)

8.6.

Suslėgto oro keliamo triukšmo lygis:

Bandymų rezultatai:

—

darbinis stabdys: ... dB(A)

| — | stovėjimo stabdys: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

stovėjimo stabdys: ... dB(A)

| — | veikiant slėgio reguliatoriui: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

veikiant slėgio reguliatoriui: ... dB(A)

9.

Transporto priemonė pateikta patvirtinti:

10.

Už tipo patvirtinimo bandymų vykdymą atsakinga technikos tarnyba:

11.

Tos tarnybos išduotos bandymo ataskaitos data:

12.

Tos tarnybos išduotos bandymo ataskaitos numeris:

13.

Patvirtinimo ženklo vieta ant transporto priemonės

14.

Vieta

15.

Data

16.

Parašas

17.

Prie šio dokumento pridėti šie dokumentai, pažymėti pirmiau nurodytu patvirtinimo numeriu:

...

...

variklio ir triukšmo slopinimo sistemos brėžiniai ir (arba) nuotraukos, schemos ir planai;

sudedamųjų dalių, tinkamai nurodytų kaip triukšmo slopinimo sistemos dalys, sąrašas.

18.

Patvirtinimo galiojimo išplėtimo priežastis:

19.

Pastabos

---

(1)  I priedo 1 priedėlyje pateiktos informacijos kartoti nereikia.

(2)  Jei naudojamas neįprastas variklis, tai turi būti nurodyta.

(3)  Nereikalinga išbraukti.

II PRIEDAS

Variklinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo matavimo metodai ir prietaisai

| 1. | MATAVIMO METODAI |
| --- | --- |
| 1.1. | Tvirtinti pateikto tipo transporto priemonės sukeliamas triukšmas matuojamas dviem šiame priede aprašytais metodais, transporto priemonei važiuojant ir stovint (1). Kai transporto priemonei stovint jos vidaus degimo variklis neveikia, keliamas triukšmas matuojamas tik transporto priemonei važiuojant.
  Transporto priemonėse, kurių didžiausioji leidžiama masė yra didesnė kaip 2 800  kg, joms stovint, papildomai pagal V priedo specifikacijas turi būti matuojamas suslėgto oro keliamas triukšmas, jei atitinkama stabdžių įranga yra transporto priemonės dalis. |
| 1.2. | 1.1 punkte nustatytais bandymais išmatuotos dvi vertės turi būti įrašytos į bandymo ataskaitą ir į I priedo 3 priedėlyje pateikto pavyzdžio blanką. |
| 2. | MATAVIMO PRIETAISAI |
| 2.1. | Garso matavimai |
| | Triukšmo lygiui matuoti turi būti naudojamas garso lygio matuoklis arba lygiavertė matavimo sistema, atitinkanti 1 klasės prietaisams keliamus reikalavimus (įskaitant rekomenduojamą priekinį stiklą, jei naudojamas). Šie reikalavimai nustatyti IEC 61672-1:2002 „Preciziniai garso lygio matuokliai“ antrajame leidime, Tarptautinė elektrotechnikos komisija (IEC). |
| | Matavimai turi būti atliekami naudojant „greitojo“ reagavimo garso matavimo prietaisą ir „A“ svertinę kreivę, taip pat aprašytą IEC 61672-1:2002. Jeigu naudojama sistema, apimanti periodišką A svertinio garso lygio stebėseną, rodmenys turėtų būti nuskaitomi ne ilgesniais kaip 30 ms (milisekundžių) intervalais. |
| | Prietaisai turi būti prižiūrimi ir kalibruojami pagal prietaiso gamintojo nurodymus. |
| 2.2. | Reikalavimų laikymasis |
| | Garso matavimo įrangos atitiktį rodo galiojantis atitikties sertifikatas. Šie sertifikatai laikomi galiojančiais, jei garso kalibravimo įtaiso atitikties standartams sertifikavimas atliktas ne anksčiau kaip prieš 12 mėnesių, o matuoklių sistemos – ne anksčiau kaip prieš 24 mėnesius. Visus atitikties bandymus turi atlikti laboratorija, turinti įgaliojimus atlikti kalibravimą pagal atitinkamus standartus. |
| 2.3. | Visos garso matavimo sistemos kalibravimas prieš matavimą |
| | Prieš kiekvieną matavimą ir pabaigus matuoti visa garso matavimo sistema tikrinama 1 tikslumo klasės reikalavimus pagal IEC 60942:2003 atitinkančiu garso kalibratoriumi. Be jokio papildomo reguliavimo skirtumas tarp rodmenų turi būti ne didesnis kaip 0,5  dB. Jeigu ši vertė viršijama, per nustatytus reikalavimus atitinkančias ankstesnes patikras užregistruoti duomenys atmetami. |
| 2.4. | Greičio ir sukimosi dažnio matavimo prietaisai |
| | Atliekamiems matavimams reikalingas variklio sukimosi dažnis matuojamas prietaisais, kurių tikslumas ± 2 proc. arba didesnis.
  Transporto priemonės važiavimo greitis matuojamas prietaisais, kurių tikslumas bent ±0,5  km/h, kai naudojami nenutrūkstamo matavimo įtaisai.
  Jei per bandymus naudojami atskiri greičio matavimai, ši įranga turi atitikti nustatytas ribas bent ±0,2  km/h tikslumu. |
| 2.5. | Meteorologinė įranga |
| | Aplinkos sąlygoms per bandymą stebėti naudojamą meteorologinę įrangą sudaro nurodyti prietaisai, kurie turi atitikti nurodytą tikslumą:






  — | temperatūros matavimo prietaisas, ± 1 oC; |

1.

MATAVIMO METODAI

1.1.

Tvirtinti pateikto tipo transporto priemonės sukeliamas triukšmas matuojamas dviem šiame priede aprašytais metodais, transporto priemonei važiuojant ir stovint (1). Kai transporto priemonei stovint jos vidaus degimo variklis neveikia, keliamas triukšmas matuojamas tik transporto priemonei važiuojant.

Transporto priemonėse, kurių didžiausioji leidžiama masė yra didesnė kaip 2 800  kg, joms stovint, papildomai pagal V priedo specifikacijas turi būti matuojamas suslėgto oro keliamas triukšmas, jei atitinkama stabdžių įranga yra transporto priemonės dalis.

1.2.

1.1 punkte nustatytais bandymais išmatuotos dvi vertės turi būti įrašytos į bandymo ataskaitą ir į I priedo 3 priedėlyje pateikto pavyzdžio blanką.

2.

MATAVIMO PRIETAISAI

2.1.

Garso matavimai

Triukšmo lygiui matuoti turi būti naudojamas garso lygio matuoklis arba lygiavertė matavimo sistema, atitinkanti 1 klasės prietaisams keliamus reikalavimus (įskaitant rekomenduojamą priekinį stiklą, jei naudojamas). Šie reikalavimai nustatyti IEC 61672-1:2002 „Preciziniai garso lygio matuokliai“ antrajame leidime, Tarptautinė elektrotechnikos komisija (IEC).

Matavimai turi būti atliekami naudojant „greitojo“ reagavimo garso matavimo prietaisą ir „A“ svertinę kreivę, taip pat aprašytą IEC 61672-1:2002. Jeigu naudojama sistema, apimanti periodišką A svertinio garso lygio stebėseną, rodmenys turėtų būti nuskaitomi ne ilgesniais kaip 30 ms (milisekundžių) intervalais.

Prietaisai turi būti prižiūrimi ir kalibruojami pagal prietaiso gamintojo nurodymus.

2.2.

Reikalavimų laikymasis

Garso matavimo įrangos atitiktį rodo galiojantis atitikties sertifikatas. Šie sertifikatai laikomi galiojančiais, jei garso kalibravimo įtaiso atitikties standartams sertifikavimas atliktas ne anksčiau kaip prieš 12 mėnesių, o matuoklių sistemos – ne anksčiau kaip prieš 24 mėnesius. Visus atitikties bandymus turi atlikti laboratorija, turinti įgaliojimus atlikti kalibravimą pagal atitinkamus standartus.

2.3.

Visos garso matavimo sistemos kalibravimas prieš matavimą

Prieš kiekvieną matavimą ir pabaigus matuoti visa garso matavimo sistema tikrinama 1 tikslumo klasės reikalavimus pagal IEC 60942:2003 atitinkančiu garso kalibratoriumi. Be jokio papildomo reguliavimo skirtumas tarp rodmenų turi būti ne didesnis kaip 0,5  dB. Jeigu ši vertė viršijama, per nustatytus reikalavimus atitinkančias ankstesnes patikras užregistruoti duomenys atmetami.

2.4.

Greičio ir sukimosi dažnio matavimo prietaisai

Atliekamiems matavimams reikalingas variklio sukimosi dažnis matuojamas prietaisais, kurių tikslumas ± 2 proc. arba didesnis.

Transporto priemonės važiavimo greitis matuojamas prietaisais, kurių tikslumas bent ±0,5  km/h, kai naudojami nenutrūkstamo matavimo įtaisai.

Jei per bandymus naudojami atskiri greičio matavimai, ši įranga turi atitikti nustatytas ribas bent ±0,2  km/h tikslumu.

2.5.

Meteorologinė įranga

Aplinkos sąlygoms per bandymą stebėti naudojamą meteorologinę įrangą sudaro nurodyti prietaisai, kurie turi atitikti nurodytą tikslumą:

—

temperatūros matavimo prietaisas, ± 1 oC;

| — | vėjo greičio matavimo prietaisas, ±1,0  m/s; |
| --- | --- |

—

vėjo greičio matavimo prietaisas, ±1,0  m/s;

| — | barometrinio slėgio matavimo prietaisas, ± 5 hPa; |
| --- | --- |

—

barometrinio slėgio matavimo prietaisas, ± 5 hPa;

| — | santykinės drėgmės matavimo prietaisas, ± 5 %. |
| --- | --- |

—

santykinės drėgmės matavimo prietaisas, ± 5 %.

3.

MATAVIMO SĄLYGOS

3.1.

Bandymo vieta (2) ir aplinkos sąlygos

Bandymo vieta iš esmės turi būti lygi. Bandymo kelio danga turi būti sausa. Bandymų vieta turi būti tokia, kad ant jos paviršiaus viduryje (mikrofono linijos PP' (3) ir transporto priemonės juostos CC' vidurio linijos sankirta (4)) padėjus mažą įvairiakryptį triukšmo šaltinį, nuokrypiai nuo pusrutulio garso divergencijos nebūtų didesni kaip ± 1 dB.)

Ši sąlyga laikoma įvykdyta, jei laikomasi šių reikalavimų:

| a) | 50 m spinduliu nuo kelio vidurio nėra didelių garsą atspindinčių objektų, pvz., tvorų, uolų, tiltų arba pastatų; |
| --- | --- |

a)

50 m spinduliu nuo kelio vidurio nėra didelių garsą atspindinčių objektų, pvz., tvorų, uolų, tiltų arba pastatų;

| b) | bandymo kelias ir vietos danga yra sausi, ant dangos nėra sugeriamųjų medžiagų, pvz., smulkaus sniego arba nuolaužų; |
| --- | --- |

b)

bandymo kelias ir vietos danga yra sausi, ant dangos nėra sugeriamųjų medžiagų, pvz., smulkaus sniego arba nuolaužų;

| c) | prie mikrofono nėra kliūčių, galinčių turėti poveikį garso laukui, tarp mikrofono ir triukšmo šaltinio nėra jokio asmens. Matuoklio operatorius turi būti tokioje vietoje, kad nedarytų poveikio matuoklio rodmenims. |
| --- | --- |

c)

prie mikrofono nėra kliūčių, galinčių turėti poveikį garso laukui, tarp mikrofono ir triukšmo šaltinio nėra jokio asmens. Matuoklio operatorius turi būti tokioje vietoje, kad nedarytų poveikio matuoklio rodmenims.

Esant nepalankioms oro sąlygoms, matavimai neturi būti atliekami. Turi būti užtikrinta, kad rezultatams nedarytų poveikio vėjo gūsiai.

Meteorologinė įranga turėtų būti įtaisyta prie bandymų aikštelės 1,2  m ±0,02  m aukštyje. Matavimai atliekami, kai aplinkos oro temperatūra yra nuo + 5 oC iki + 40 oC.

Bandymų negalima atlikti, jei vėjo greitis, įskaitant gūsius, mikrofono aukštyje garso matavimo metu yra didesnis kaip 5 m/s.

Triukšmo matavimo metu registruojamos temperatūros, vėjo greičio ir krypties, santykinės drėgmės ir barometrinio slėgio vertės.

Registruojant rodmenis, turi būti ignoruojamas bet koks triukšmo maksimumas, nesusijęs su transporto priemonės bendro triukšmo lygio charakteristikomis.

Fono triukšmas turi būti matuojamas 10 sekundžių iki pat transporto priemonės bandymų serijos ir po jos. Atliekant šiuos matavimus naudojami per bandymus naudoti mikrofonai, o jų vietos nekeičiamos. Pateikiamas didžiausias A svertinis triukšmo lygis.

Fono triukšmas (įskaitant vėjo keliamą triukšmą) turi būti bent 10 dB mažesnis už A svertinį triukšmo lygį, kurį per bandymą pasiekia transporto priemonė. Jei aplinkos triukšmo ir išmatuoto triukšmo skirtumas yra 10–15 dB(A), siekiant apskaičiuoti bandymų rezultatus, iš garso lygio matuoklio rodmenų atimamas atitinkamas skaičius, kaip nurodyta lentelėje:

Aplinkos triukšmo ir matuojamo triukšmo skirtumas dB(A)

| Aplinkos triukšmo ir matuojamo triukšmo skirtumas dB(A) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pataisa dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

10

11

12

13

14

15

Pataisa dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 3.2. | Transporto priemonės |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Bandomoji transporto priemonė atrenkama taip, kad visos į rinką pateikiamos to paties tipo transporto priemonės atitiktų šio reglamento reikalavimus

  pagal gamintojo nurodymus rinkai pateikiama tipinė transporto priemonė
  . Matuojant priekabos nenaudojamos, išskyrus neatskiriamųjų transporto priemonių bandymus. Atliekant transporto priemonių matavimus, bandomoji masė mt nustatoma pagal šią lentelę: [48 pakeit.] |

3.2.

Transporto priemonės

3.2.1.

Bandomoji transporto priemonė atrenkama taip, kad visos į rinką pateikiamos to paties tipo transporto priemonės atitiktų šio reglamento reikalavimus

  pagal gamintojo nurodymus rinkai pateikiama tipinė transporto priemonė
  . Matuojant priekabos nenaudojamos, išskyrus neatskiriamųjų transporto priemonių bandymus. Atliekant transporto priemonių matavimus, bandomoji masė mt nustatoma pagal šią lentelę: [48 pakeit.]

| Transporto priemonės kategorija | Transporto priemonės bandomoji masė (mt) |
| --- | --- |
| M1 | mt = mro |
| N1 | mt = mro |
| N2, N3 | mt = 50 kg vienam vardinės variklio galios kW
  Norint pasiekti transporto priemonės bandymo masę, virš varomosios (-ųjų) galinės (-ių) ašies (-ių) uždedama papildoma apkrova. Papildoma apkrova neturi būti didesnė kaip 75 proc. didžiausios leidžiamos galinės ašies apkrovos masės. Bandymo masės leidžiamoji nuokrypa – ± 5 proc.
  Jei papildomos apkrovos sunkio centro negalima sulyginti su galinės ašies centru, transporto priemonės bandymo masė neturi būti didesnė kaip priekinės ašies ir galinės ašies (transporto priemonė be krovinio) apkrovos suma, pridėjus papildomą apkrovą.
  Daugiau kaip dvi ašis turinčių transporto priemonių bandymo masė turi būti tokia pati kaip dviašių transporto priemonių |
| M2, M3 | mt = mro – ekipažo nario masė (jei taikoma) |

Transporto priemonės kategorija

Transporto priemonės bandomoji masė (mt)

M1

mt = mro

N1

mt = mro

N2, N3

mt = 50 kg vienam vardinės variklio galios kW

Norint pasiekti transporto priemonės bandymo masę, virš varomosios (-ųjų) galinės (-ių) ašies (-ių) uždedama papildoma apkrova. Papildoma apkrova neturi būti didesnė kaip 75 proc. didžiausios leidžiamos galinės ašies apkrovos masės. Bandymo masės leidžiamoji nuokrypa – ± 5 proc.

Jei papildomos apkrovos sunkio centro negalima sulyginti su galinės ašies centru, transporto priemonės bandymo masė neturi būti didesnė kaip priekinės ašies ir galinės ašies (transporto priemonė be krovinio) apkrovos suma, pridėjus papildomą apkrovą.

Daugiau kaip dvi ašis turinčių transporto priemonių bandymo masė turi būti tokia pati kaip dviašių transporto priemonių

M2, M3

mt = mro – ekipažo nario masė (jei taikoma)

| 3.2.2. | Riedančių padangų skleidžiamas triukšmas nustatytas Reglamente (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos. Atliekant bandymą turi būti naudojamos tipinės transporto priemonės padangos, parenkamos transporto priemonės gamintojo ir užregistruojamos kaip nurodyta šio reglamente reglamento I priedo 3 priedėlyje. Jos turi atitikti vieną iš padangų dydžių, nustatytų transporto priemonei pagal originalios įrangos specifikacijas. Padangą, kaip ir transporto priemonę, turi būti įmanoma dabar ar vėliau laisvai įsigyti rinkoje. (5) Padangos pripučiamos iki transporto priemonės bandomajai masei gamintojo rekomenduojamo slėgio. Padangų protektoriaus rašto gylis turi būti bent toks, koks būtinas pagal kelių eismo taisykles. |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Prieš pradedant matavimus variklis paruošiamas taip, kad veiktų įprastomis naudojimo sąlygomis. |
| 3.2.4. | Jei transporto priemonėse įrengta daugiau kaip dviejų ratų pavara, ji bandoma ta pavara, kuri numatyta įprastai naudoti kelyje. |
| 3.2.5. | Jei transporto priemonėje įrengtas vienas ar keli automatiniu mechanizmu įjungiami ventiliatoriai, matuojant ši sistema neturi būti kliudoma. |
| 3.2.6. | Jei transporto priemonėje įrengta pluoštinių medžiagų turinti išmetamųjų dujų sistema, prieš bandymą ji turi būti kondicionuojama, kaip nurodyta IV priede. |
| | |
| 4. | BANDYMO METODAI |
| 4.1. | Važiuojančių transporto priemonių keliamo triukšmo matavimas |
| 4.1.1. | Bendrosios bandymo sąlygos |
| | Ant bandymo kelio turi būti nubrėžtos dvi linijos AA' ir BB', lygiagrečios su linija PP' ir nutolusios 10 m atstumu į priekį ir 10 m atstumu atgal nuo tos linijos. |
| | Kiekvienoje transporto priemonės pusėje ir su kiekviena pavara atliekami bent keturi matavimai. Parengiamieji matavimai gali būti atliekami nustatymo tikslais, jų rezultatų nepaisoma. |
| | Mikrofonas įrengiamas 7,5  ±0,05  m atstumu nuo kelio atskaitos linijos CC' ir 1,2  ±0,02  m atstumu virš žemės. |
| | Atskaitos ašis laisvojo lauko sąlygomis (žr. IEC 61672-1:2002) turi būti horizontali ir statmena transporto priemonės CC' linijai. |
| 4.1.2. | Specialios transporto priemonių bandymo sąlygos |
| 4.1.2.1. | M1, M2 kategorijų transporto priemonės ≤ 3 500  kg, N1 |
| | Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją. Jei transporto priemonė turi daugiau kaip vieną varančiąją ašį, ji bandoma naudojant įprastam važiavimui skirtą pavarą. |
| | Jei transporto priemonėje įtaisyta pagalbinė neautomatinė transmisija arba keleto greičių ašis, turi būti naudojama padėtis, būdinga įprastam važiavimui mieste. Visais atvejais nėra naudojami perdavimo skaičiai, skirti lėtam važiavimui, stovėjimui arba stabdymui. |
| | Transporto priemonės bandymo masė nustatoma pagal 3.2.1 punkto lentelę. |
| | Bandymo greitis vtest yra 50 km/h ± 1 km/h. Bandymo greitis turi būti pasiektas, kai atskaitos taškas yra ties PP’ linija. |
| 4.1.2.1.1. | Lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) |
| | PMR nustatomas taip: |
| | PMR = (Pn/mt) × 1 000 in [kW/1 000  kg] |
| | Lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) naudojamas pagreičiui apskaičiuoti. |
| 4.1.2.1.2. | Pagreičio apskaičiavimas |
| | Apskaičiuojamas tik M1, N1 ir M2 ≤ 3 500  kg kategorijų pagreitis. |
| | Visi pagreičiai apskaičiuojami naudojant skirtingą transporto priemonės greitį bandymo kelyje (6). Pateiktos formulės naudojamos apskaičiuoti awot i, awot i+1 ir awot test. Greitis ties AA' linija arba PP' linija nustatomas transporto priemonės atskaitos taškui kertant AA' (vAA') arba PP' (vPP'). Greitis ties BB' nustatomas transporto priemonės galui kertant BB' (vBB'). Bandymo ataskaitoje turi būti nurodytas pagreičiui nustatyti taikytas metodas. |
| | Dėl transporto priemonės atskaitos taško nustatymo toliau pateiktoje formulėje transporto priemonės ilgis (lveh) traktuojamas skirtingai. Jei atskaitos taškas yra transporto priemonės priekyje, l = lveh, jei viduryje – l = 1⁄2 lveh, o jei gale – l = 0. |
| 4.1.2.1.2.1 | Transporto priemonės su neautomatine transmisija, automatine transmisija, prisitaikančiomis transmisijomis ir transmisijomis su kintamais perdavimo skaičiais (CVT (7)) bandomos užfiksavus perdavimo skaičius: |
| | awot test = ((vBB'/3.6)2 – (vAA'/3.6)2)/(2*(20+l)) |
| | Per kiekvieną galiojantį matavimo važiavimą, nustatant pavaros pasirinkimą, naudojamas awot test turi būti keturių awot test, i vidurkis. |
| | Gali būti naudojamas išankstinis pagreitis. Akceleratoriaus nuspaudimo vieta prieš AA' liniją turi būti nurodyta pateikiant transporto priemonės ir bandymo duomenis (žr. I priedo 3 priedėlį). |
| 4.1.2.1.2.2. | Transporto priemonės su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir belaipsnėmis transmisijomis (CVT) bandomos neužfiksavus perdavimo skaičiaus. |
| | Per kiekvieną galiojantį matavimo važiavimą, nustatant pavaros pasirinkimą, naudojamas awot test turi būti keturių awot test, i vidurkis. |
| | Jei 4.1.2.1.4.2 punkte aprašyti įtaisai arba priemonės gali būti naudojami transmisijos veikimui valdyti siekiant įvykdyti bandymo reikalavimus, awot test apskaičiuojamas pagal lygtį: |
| | awot test = ((vBB'/3.6)2 – (vAA'/3.6)2)/(2*(20+l)) |
| | Gali būti naudojamas išankstinis pagreitis. |
| | Jei nenaudojami jokie 4.1.2.1.4.2 punkte aprašyti įtaisai arba priemonės, awot test apskaičiuojamas pagal lygtį: |
| | awot_testPP-BB = ((vBB'/3.6)2 – (vPP'/3.6)2)/(2*(10+l)) |
| | Neturi būti naudojamas išankstinis pagreitis. |
| | Akceleratoriaus nuspaudimo vieta turi būti ten, kur transporto priemonės atskaitos taškas kerta AA' liniją. |
| 4.1.2.1.2.3. | Tikslinis pagreitis |
| | Tikslinis pagreitis aurban apibrėžia tipinį pagreitį miesto eismo sąlygomis ir yra išvedamas iš statistinių tyrimų. Tai funkcija, priklausanti nuo transporto priemonės PMR. |
| | Tikslinis pagreitis aurban nustatomas taip: |
| | a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09 |
| 4.1.2.1.2.4. | Etaloninis pagreitis |
| | Etaloninis pagreitis awot ref apibrėžia pagreitį, kuris reikalingas per pagreičio bandymą ant bandymų kelio. Tai funkcija, priklausanti nuo transporto priemonės lyginamosios variklio galios masės vienetui indekso. Ši funkcija yra skirtinga skirtingoms transporto priemonių kategorijoms. |
| | Etaloninis pagreitis awot ref nustatomas taip: |
| | a wot ref = 1.59 * log10 (PMR) - 1.41 kai PMR ≥ 25 |
| | a wot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09 kai PMR < 25 |
| 4.1.2.1.3. | Dalinės galios koeficientas kP |
| | Dalinės galios koeficientas kP (žr. 4.1.3.1 punktą) naudojamas M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių pagreičio bandymo ir pastovaus greičio bandymo rezultatų svertiniam derinimui. |
| | Kai per bandymą naudojama ne viena pavara, vietoj awot test turi būti naudojamas awot ref (žr. 3.1.3.1 punktą). |
| 4.1.2.1.4. | Perdavimo skaičiaus pasirinkimas |
| | Perdavimo skaičių pasirinkimas per bandymą priklauso nuo konkretaus pagreičio potencialo awot, droselinei sklendei esant atvertai iki galo, pagal etaloninį pagreitį awot ref, reikalingą pagreičio bandymui su iki galo atidaryta droseline sklende. |
| | Kai kuriose transporto priemonėse gali skirtis transmisijos programinės įrangos programos arba režimai (pvz., sportinis, žiemos, adaptyvusis). Jei transporto priemonėje yra skirtingų režimų, kuriais pasiekiami tinkami pagreičiai, transporto priemonės gamintojas turi technikos tarnybai įrodyti, kad transporto priemonė bandoma režimu, kuriuo pasiekiamas pagreitis, artimiausias awot ref. |
| 4.1.2.1.4.1. | Transporto priemonės su neautomatine transmisija, automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis arba CVT bandomos užfiksavus perdavimo skaičius |
| | Galimos perdavimo skaičių pasirinkimo sąlygos: |
| | a) | Jei naudojant vieną konkretų perdavimo skaičių etaloninio pagreičio awot ref ± 5 proc. leidžiamosios nuokrypos intervale pasiekiamas pagreitis neviršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , bandoma naudojant tą perdavimo skaičių. |

3.2.2.

Riedančių padangų skleidžiamas triukšmas nustatytas Reglamente (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos. Atliekant bandymą turi būti naudojamos tipinės transporto priemonės padangos, parenkamos transporto priemonės gamintojo ir užregistruojamos kaip nurodyta šio reglamente reglamento I priedo 3 priedėlyje. Jos turi atitikti vieną iš padangų dydžių, nustatytų transporto priemonei pagal originalios įrangos specifikacijas. Padangą, kaip ir transporto priemonę, turi būti įmanoma dabar ar vėliau laisvai įsigyti rinkoje. (5) Padangos pripučiamos iki transporto priemonės bandomajai masei gamintojo rekomenduojamo slėgio. Padangų protektoriaus rašto gylis turi būti bent toks, koks būtinas pagal kelių eismo taisykles.

3.2.3.

Prieš pradedant matavimus variklis paruošiamas taip, kad veiktų įprastomis naudojimo sąlygomis.

3.2.4.

Jei transporto priemonėse įrengta daugiau kaip dviejų ratų pavara, ji bandoma ta pavara, kuri numatyta įprastai naudoti kelyje.

3.2.5.

Jei transporto priemonėje įrengtas vienas ar keli automatiniu mechanizmu įjungiami ventiliatoriai, matuojant ši sistema neturi būti kliudoma.

3.2.6.

Jei transporto priemonėje įrengta pluoštinių medžiagų turinti išmetamųjų dujų sistema, prieš bandymą ji turi būti kondicionuojama, kaip nurodyta IV priede.

4.

BANDYMO METODAI

4.1.

Važiuojančių transporto priemonių keliamo triukšmo matavimas

4.1.1.

Bendrosios bandymo sąlygos

Ant bandymo kelio turi būti nubrėžtos dvi linijos AA' ir BB', lygiagrečios su linija PP' ir nutolusios 10 m atstumu į priekį ir 10 m atstumu atgal nuo tos linijos.

Kiekvienoje transporto priemonės pusėje ir su kiekviena pavara atliekami bent keturi matavimai. Parengiamieji matavimai gali būti atliekami nustatymo tikslais, jų rezultatų nepaisoma.

Mikrofonas įrengiamas 7,5  ±0,05  m atstumu nuo kelio atskaitos linijos CC' ir 1,2  ±0,02  m atstumu virš žemės.

Atskaitos ašis laisvojo lauko sąlygomis (žr. IEC 61672-1:2002) turi būti horizontali ir statmena transporto priemonės CC' linijai.

4.1.2.

Specialios transporto priemonių bandymo sąlygos

4.1.2.1.

M1, M2 kategorijų transporto priemonės ≤ 3 500  kg, N1

Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją. Jei transporto priemonė turi daugiau kaip vieną varančiąją ašį, ji bandoma naudojant įprastam važiavimui skirtą pavarą.

Jei transporto priemonėje įtaisyta pagalbinė neautomatinė transmisija arba keleto greičių ašis, turi būti naudojama padėtis, būdinga įprastam važiavimui mieste. Visais atvejais nėra naudojami perdavimo skaičiai, skirti lėtam važiavimui, stovėjimui arba stabdymui.

Transporto priemonės bandymo masė nustatoma pagal 3.2.1 punkto lentelę.

Bandymo greitis vtest yra 50 km/h ± 1 km/h. Bandymo greitis turi būti pasiektas, kai atskaitos taškas yra ties PP’ linija.

4.1.2.1.1.

Lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR)

PMR nustatomas taip:

PMR = (Pn/mt) × 1 000 in [kW/1 000  kg]

Lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) naudojamas pagreičiui apskaičiuoti.

4.1.2.1.2.

Pagreičio apskaičiavimas

Apskaičiuojamas tik M1, N1 ir M2 ≤ 3 500  kg kategorijų pagreitis.

Visi pagreičiai apskaičiuojami naudojant skirtingą transporto priemonės greitį bandymo kelyje (6). Pateiktos formulės naudojamos apskaičiuoti awot i, awot i+1 ir awot test. Greitis ties AA' linija arba PP' linija nustatomas transporto priemonės atskaitos taškui kertant AA' (vAA') arba PP' (vPP'). Greitis ties BB' nustatomas transporto priemonės galui kertant BB' (vBB'). Bandymo ataskaitoje turi būti nurodytas pagreičiui nustatyti taikytas metodas.

Dėl transporto priemonės atskaitos taško nustatymo toliau pateiktoje formulėje transporto priemonės ilgis (lveh) traktuojamas skirtingai. Jei atskaitos taškas yra transporto priemonės priekyje, l = lveh, jei viduryje – l = 1⁄2 lveh, o jei gale – l = 0.

4.1.2.1.2.1

Transporto priemonės su neautomatine transmisija, automatine transmisija, prisitaikančiomis transmisijomis ir transmisijomis su kintamais perdavimo skaičiais (CVT (7)) bandomos užfiksavus perdavimo skaičius:

awot test = ((vBB'/3.6)2 – (vAA'/3.6)2)/(2*(20+l))

Per kiekvieną galiojantį matavimo važiavimą, nustatant pavaros pasirinkimą, naudojamas awot test turi būti keturių awot test, i vidurkis.

Gali būti naudojamas išankstinis pagreitis. Akceleratoriaus nuspaudimo vieta prieš AA' liniją turi būti nurodyta pateikiant transporto priemonės ir bandymo duomenis (žr. I priedo 3 priedėlį).

4.1.2.1.2.2.

Transporto priemonės su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir belaipsnėmis transmisijomis (CVT) bandomos neužfiksavus perdavimo skaičiaus.

Per kiekvieną galiojantį matavimo važiavimą, nustatant pavaros pasirinkimą, naudojamas awot test turi būti keturių awot test, i vidurkis.

Jei 4.1.2.1.4.2 punkte aprašyti įtaisai arba priemonės gali būti naudojami transmisijos veikimui valdyti siekiant įvykdyti bandymo reikalavimus, awot test apskaičiuojamas pagal lygtį:

awot test = ((vBB'/3.6)2 – (vAA'/3.6)2)/(2*(20+l))

Gali būti naudojamas išankstinis pagreitis.

Jei nenaudojami jokie 4.1.2.1.4.2 punkte aprašyti įtaisai arba priemonės, awot test apskaičiuojamas pagal lygtį:

awot_testPP-BB = ((vBB'/3.6)2 – (vPP'/3.6)2)/(2*(10+l))

Neturi būti naudojamas išankstinis pagreitis.

Akceleratoriaus nuspaudimo vieta turi būti ten, kur transporto priemonės atskaitos taškas kerta AA' liniją.

4.1.2.1.2.3.

Tikslinis pagreitis

Tikslinis pagreitis aurban apibrėžia tipinį pagreitį miesto eismo sąlygomis ir yra išvedamas iš statistinių tyrimų. Tai funkcija, priklausanti nuo transporto priemonės PMR.

Tikslinis pagreitis aurban nustatomas taip:

a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09

4.1.2.1.2.4.

Etaloninis pagreitis

Etaloninis pagreitis awot ref apibrėžia pagreitį, kuris reikalingas per pagreičio bandymą ant bandymų kelio. Tai funkcija, priklausanti nuo transporto priemonės lyginamosios variklio galios masės vienetui indekso. Ši funkcija yra skirtinga skirtingoms transporto priemonių kategorijoms.

Etaloninis pagreitis awot ref nustatomas taip:

a wot ref = 1.59 * log10 (PMR) - 1.41 kai PMR ≥ 25

a wot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09 kai PMR < 25

4.1.2.1.3.

Dalinės galios koeficientas kP

Dalinės galios koeficientas kP (žr. 4.1.3.1 punktą) naudojamas M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių pagreičio bandymo ir pastovaus greičio bandymo rezultatų svertiniam derinimui.

Kai per bandymą naudojama ne viena pavara, vietoj awot test turi būti naudojamas awot ref (žr. 3.1.3.1 punktą).

4.1.2.1.4.

Perdavimo skaičiaus pasirinkimas

Perdavimo skaičių pasirinkimas per bandymą priklauso nuo konkretaus pagreičio potencialo awot, droselinei sklendei esant atvertai iki galo, pagal etaloninį pagreitį awot ref, reikalingą pagreičio bandymui su iki galo atidaryta droseline sklende.

Kai kuriose transporto priemonėse gali skirtis transmisijos programinės įrangos programos arba režimai (pvz., sportinis, žiemos, adaptyvusis). Jei transporto priemonėje yra skirtingų režimų, kuriais pasiekiami tinkami pagreičiai, transporto priemonės gamintojas turi technikos tarnybai įrodyti, kad transporto priemonė bandoma režimu, kuriuo pasiekiamas pagreitis, artimiausias awot ref.

4.1.2.1.4.1.

Transporto priemonės su neautomatine transmisija, automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis arba CVT bandomos užfiksavus perdavimo skaičius

Galimos perdavimo skaičių pasirinkimo sąlygos:

a)

Jei naudojant vieną konkretų perdavimo skaičių etaloninio pagreičio awot ref ± 5 proc. leidžiamosios nuokrypos intervale pasiekiamas pagreitis neviršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , bandoma naudojant tą perdavimo skaičių.

| b) | Jeigu su jokiu perdavimo skaičiumi nepasiekiamas reikiamas pagreitis, pasirenkamas perdavimo skaičius i (didesnis pagreitis ir perdavimo skaičius i+1), kuriuo pasiekiamas mažesnis nei etaloninis pagreitis. Jei pagreičio vertė, esant perdavimo skaičiui i, neviršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , per bandymą naudojami abu perdavimo skaičiai. Svertinis koeficientas, siejant su etaloniniu pagreičiu awot ref, apskaičiuojamas taip:
  k = (a wot ref – a wot (i+1))/(a wot (i) – a wot (i+1)) |
| --- | --- |

b)

Jeigu su jokiu perdavimo skaičiumi nepasiekiamas reikiamas pagreitis, pasirenkamas perdavimo skaičius i (didesnis pagreitis ir perdavimo skaičius i+1), kuriuo pasiekiamas mažesnis nei etaloninis pagreitis. Jei pagreičio vertė, esant perdavimo skaičiui i, neviršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , per bandymą naudojami abu perdavimo skaičiai. Svertinis koeficientas, siejant su etaloniniu pagreičiu awot ref, apskaičiuojamas taip:

k = (a wot ref – a wot (i+1))/(a wot (i) – a wot (i+1))

| c) | Jei perdavimo skaičiaus i pagreičio vertė viršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , turi būti naudojamas pirmas perdavimo skaičius, kuriuo pasiekiamas pagreitis, mažesnis kaip 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , išskyrus atvejus, kai perdavimo skaičius i+1 užtikrina pagreitį, mažesnį kaip aurban. Šiuo atveju turi būti naudojamos dvi pavaros i ir i+1, įskaitant i pavarą, kuria važiuojant pagreitis viršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  . Kitais atvejais neturi būti naudojama kita pavara. Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti turi būti naudojamas per bandymą pasiektas pagreitis awot test, o ne awot ref. [50 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

Jei perdavimo skaičiaus i pagreičio vertė viršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , turi būti naudojamas pirmas perdavimo skaičius, kuriuo pasiekiamas pagreitis, mažesnis kaip 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , išskyrus atvejus, kai perdavimo skaičius i+1 užtikrina pagreitį, mažesnį kaip aurban. Šiuo atveju turi būti naudojamos dvi pavaros i ir i+1, įskaitant i pavarą, kuria važiuojant pagreitis viršija 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  . Kitais atvejais neturi būti naudojama kita pavara. Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti turi būti naudojamas per bandymą pasiektas pagreitis awot test, o ne awot ref. [50 pakeit.]

| d) | Jei transporto priemonės transmisijoje yra tik viena perdavimo skaičiaus parinktis, pagreičio bandymas atliekamas su šia parinktimi. Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti naudojamas pasiektas pagreitis, o ne awot ref. |
| --- | --- |

d)

Jei transporto priemonės transmisijoje yra tik viena perdavimo skaičiaus parinktis, pagreičio bandymas atliekamas su šia parinktimi. Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti naudojamas pasiektas pagreitis, o ne awot ref.

| e) | Jei vardinis variklio sukimosi dažnis viršijamas prieš transporto priemonei kertant BB', naudojama aukštesnė pavara |
| --- | --- |

e)

Jei vardinis variklio sukimosi dažnis viršijamas prieš transporto priemonei kertant BB', naudojama aukštesnė pavara

4.1.2.1.4.2.

Transporto priemonės su automatine transmisija, prisitaikančiomis transmisijomis ir CVT bandomos neužfiksavus perdavimo skaičių:

Turi būti naudojama visiškai automatinio veikimo pavarų perjungimo svirties padėtis.

Pagreičio vertė awot test apskaičiuojama pagal 4.1.2.1.2.2 punkto reikalavimus.

Per bandymą gali būti įjungiama žemesnė pavara ir naudojamas didesnis pagreitis. Neleidžiama įjungti aukštesnės pavaros ir naudoti mažesnio pagreičio. Turi būti vengiama įjungti perdavimo skaičių, kuris nenaudojamas miesto eismo sąlygomis.

Todėl leidžiama nustatyti ir naudoti elektroninius arba mechaninius įtaisus, įskaitant papildomas pavarų perjungimo svirties padėtis, kad nebūtų leidžiama įsijungti mažesniam perdavimo skaičiui, kuris per bandymą paprastai nenaudojamas nustatytomis miesto eismo sąlygomis.

Pasiektas pagreitis awot test turi būti ne mažesnis kaip aurban.

Jei įmanoma, gamintojas turi imtis priemonių, kad būtų išvengta didesnės kaip 2,0  m/s2 pagreičio awot test vertės.

Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti (žr. 4.1.2.1.3 punktą) naudojamas pasiektas pagreitis awot test, o ne awot ref.

4.1.2.1.5.

Pagreičio bandymas

Gamintojas turi nustatyti visiško akceleratoriaus nuspaudimo prieš AA' liniją atskaitos taško vietą. Akceleratorius turi būti iki galo nuspaustas (kuo greičiau), kai transporto priemonės atskaitos taškas pasiekia nustatytą vietą. Akceleratorius turi būti laikomas nuspaustas, kol transporto priemonės galas pasiekia BB' liniją. Tada akceleratorius kuo skubiau atleidžiamas. Akceleratoriaus visiško nuspaudimo vieta turi būti pateikta transporto priemonės ir bandymo duomenyse (žr. II priedo 3 priedėlį). Technikos tarnyba turi turėti galimybę atlikti pakartotinį bandymą.

Iš dviejų neatskiriamų dalių sudarytos sujungtosios transporto priemonės laikomos vientisa transporto priemone; kertant BB' liniją, puspriekabės nepaisoma.

4.1.2.1.6.

Pastovaus greičio bandymas

Pastovaus greičio bandymas atliekamas naudojant tą pačią pavarą (-as), kaip nustatyta pagreičio bandymui, pastoviu 50 km/h greičiu, taikant ± 1 km/h leidžiamąją nuokrypą tarp AA' ir BB'. Per pastovaus greičio bandymą akceleratoriaus valdiklis nustatomas taip, kad tarp AA' ir BB' būtų išlaikomas pastovus greitis. Jei pavara užfiksuota pagreičio bandymui, ta pati pavara turi būti užfiksuota ir pastovaus greičio bandymui.

Pastovaus greičio bandymas būtinas transporto priemonėms, kurių PMR < 25.

4.1.2.2.

M2 > 3 500  kg, M3, N2, N3 kategorijų transporto priemonės

Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją. Bandymas atliekamas be priekabos arba puspriekabės. Jei priekaba nuo vilkiko nėra lengvai atskiriama, priekabos nepaisoma kertant BB' liniją. Jei transporto priemonėje yra kokia nors įranga, pvz., betono maišyklė, kompresorius ir kt., per bandymą ši įranga neturi veikti. Transporto priemonės bandymo masė nustatoma pagal 3.2.1 punkto lentelę.

M2 > 3 500  kg, N2 kategorijų tikslinės sąlygos

Kai atskaitos taškas kerta BB' liniją, variklio sukimosi dažnis nBB’ turi siekti 70-74 proc. dažnio S, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią vardinę galią, o transporto priemonės greitis turi būti 35 km/h ± 5 km/h. Tarp AA' ir BB' linijų turi būti užtikrintas pastovus pagreitis.

M3, N3 kategorijų tikslinės sąlygos

Kai atskaitos taškas kerta BB' liniją, variklio sukimosi dažnis nBB’ turi siekti 85-89 proc. dažnio S, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią vardinę galią, o transporto priemonės greitis turi būti 35 km/h ± 5 km/h. Tarp AA' ir BB' linijų turi būti užtikrintas pastovus pagreitis.

4.1.2.2.1.

Perdavimo skaičiaus pasirinkimas

4.1.2.2.1.1.

Transporto priemonės su neautomatinėmis transmisijomis

Turi būti užtikrintas pastovus pagreitis. Pavaros pasirinkimą lemia tikslinės sąlygos. Jei greičio skirtumas viršija nurodytą leidžiamąją nuokrypą, turėtų būti bandoma su dviem pavaromis: viena virš tikslinio greičio, kita žemiau tikslinio greičio.

Jei tikslines sąlygas atitinka daugiau kaip viena pavara, pasirinkite pavarą, kurią įjungus greitis yra arčiausiai 35 km/h. Jeigu jokia pavara neatitinka tikslinės vtest sąlygos, bandoma dviem pavaromis: viena virš vtest, o kita žemiau. Visomis sąlygomis pasiekiamas tikslinis variklio sukimosi dažnis.

Turi būti užtikrintas pastovus pagreitis. Jei, įjungus tam tikrą pavarą, negalima užtikrinti pastovaus pagreičio, šios pavaros turi būti nepaisoma.

4.1.2.2.1.2.

Transporto priemonės su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir transmisijomis su kintamu perdavimo skaičiumi (CVT)

Turi būti naudojama visiškai automatinio veikimo pavarų perjungimo svirties padėtis. Per bandymą gali būti įjungiama žemesnė pavara ir naudojamas didesnis pagreitis. Neleidžiama įjungti aukštesnės pavaros ir naudoti mažesnio pagreičio. Esant nustatytoms bandymo sąlygoms, vengiama įjungti perdavimo skaičių, kuris nenaudojamas miesto eismo sąlygomis. Todėl leidžiama nustatyti ir naudoti elektroninius arba mechaninius įtaisus, kad nebūtų leidžiama įsijungti mažesniam perdavimo skaičiui, kuris paprastai nenaudojamas per bandymą nustatytomis miesto eismo sąlygomis.

Jei transporto priemonės transmisijoje yra tik viena pavara (važiavimo), per bandymą ribojanti variklio sukimosi dažnį, transporto priemonė turi būti bandoma naudojant tik tikslinį transporto priemonės greitį. Jei transporto priemonėje naudojamas variklio ir transmisijos derinys, neatitinkantis 4.1.2.2.1.1 punkto, transporto priemonė bandoma naudojant tik tikslinį transporto priemonės greitį. Tikslinis transporto priemonės greitis per bandymą yra (vBB') = 35 km/h ± 5km/h. Kai transporto priemonės atskaitos taškas kerta PP' liniją, leidžiamas didesnis intervalas ir mažesnis pagreitis. Turi būti atlikti du bandymai: vieno galutinis vtest greitis = vBB' + 5 km/h, o kito galutinis vtest greitis = vBB' – 5 km/h. Ataskaitoje pateikiamas triukšmo lygis yra rezultatas, susijęs su bandymu taikant didžiausią variklio sukimosi dažnį, pasiektą per bandymą nuo AA' iki BB'.

4.1.2.2.2.

Pagreičio bandymas

Kai transporto priemonės atskaitos taškas pasiekia AA' liniją, akceleratorius turi būti iki galo nuspaustas (automatiškai neturi būti įjungiama žemesnė pavara, nei įprastai naudojama važiuojant mieste) ir laikomas iki galo nuspaustas, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją; atskaitos taškas turi būti bent 5 m atstumu už BB' linijos. Tada akceleratorius atleidžiamas.

Iš dviejų neatskiriamų dalių sudarytos sujungtosios transporto priemonės laikomos vientisa transporto priemone; kertant BB' liniją, puspriekabės nepaisoma.

4.1.3.

Rezultatų aiškinimas

Registruojamas didžiausias A svertinis garso lygis, parodytas per kiekvieną transporto priemonės važiavimą tarp AA' ir BB' linijų. Jeigu triukšmo maksimumas akivaizdžiai nedera su bendru nustatytu garso lygiu, matavimas atmetamas. Kiekvienoje transporto priemonės pusėje visomis bandymo sąlygomis ir su kiekvienu perdavimo skaičiumi atliekami bent keturi matavimai. Matavimai kairėje ir dešinėje pusėse atliekami vienu metu arba nuosekliai. Apskaičiuojant galutinį tam tikros transporto priemonės pusės rezultatą, naudojami pirmieji keturi galiojantys nuoseklių matavimų rezultatai 2 dB(A) intervale, pašalinant negaliojančius rezultatus (žr. 3.1 punktą). Kiekvienos pusės rezultatų vidurkis apskaičiuojamas atskirai. Tarpinis rezultatas yra dviejų vidurkių didesnė vertė, matematiškai suapvalinta vienos dešimtosios tikslumu.

Registruojami greičio matavimai ties AA', BB' ir PP' ir naudojami skaičiavimuose iki pirmojo reikšminio dešimtainio skaitmens po kablelio.

Apskaičiuotas pagreitis awot test registruojamas iki antrojo dešimtainio skaitmens po kablelio.

4.1.3.1.

M1, N1 ir M2 ≤ 3 500  kg kategorijų transporto priemonės

Pagreičio ir vienodo greičio bandymo vertės apskaičiuojamos taip:

Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i)- Lwot (i+1))

Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i+1))

kai k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

Kai tai yra vieno perdavimo skaičiaus bandymas, vertėmis laikomas kiekvieno bandymo rezultatas.

Galutinis rezultatas apskaičiuojamas sudedant Lwot rep ir Lcrs rep. Lygtis:

Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep– Lcrs rep)

Svertinis koeficientas kP suteikia galimybę apskaičiuoti važiavimo mieste dalinės galios koeficientą. Kai per bandymą naudojama daugiau perdavimo skaičių, kP apskaičiuojamas taip:

kP = 1 – (aurban/awot ref)

Jei bandymui nustatyta tik viena pavara, kP apskaičiuojamas taip:

kP = 1 – (aurban/awot test)

Kai awot test mažesnis kaip aurban:

kP = 0

4.1.3.2.

M2 > 3 500  kg, M3, N2, N3 kategorijų transporto priemonės

Kai bandoma viena pavara, galutinis rezultatas lygus tarpiniam rezultatui. Kai bandoma dviem pavaromis, apskaičiuojamas tarpinių rezultatų aritmetinis vidurkis.

4.2.

Stovinčių transporto priemonių keliamo triukšmo matavimas

4.2.1.

Garso lygis prie transporto priemonių

Matavimo rezultatai įtraukiami į I priedo 3 priedėlyje pateiktą bandymo ataskaitą.

4.2.2.

Garso matavimai

Matavimams turi būti naudojamas precizinis garso lygio matuoklis arba lygiavertė matavimo sistema, kaip apibrėžta šio priedo 2.1 punkte.

4.2.3.

Bandymo vieta – vietos sąlygos, nurodytos II priedo 2 priedėlio 1 paveiksle.

4.2.3.1.

Prie mikrofono neturi būti kliūčių, galinčių turėti poveikio garso laukui; tarp mikrofono ir triukšmo šaltinio neturi būti jokio asmens. Matuoklio operatorius turi būti tokioje vietoje, kad nedarytų poveikio matuoklio rodmenims.

4.2.4.

Triukšmo trikdžiai ir vėjo trukdžiai

Matuokliais užregistruoti aplinkos triukšmo ir vėjo rodmenys turi būti bent 10 dB(A) mažesni už matuojamą garso lygį. Prie mikrofono galima primontuoti tinkamą priekinį stiklą, jeigu atsižvelgiama į galimą jo poveikį mikrofono jautrumui (žr. šio priedo 2.1 punktą).

4.2.5.

Matavimo metodas

4.2.5.1.

Matavimų pobūdis ir skaičius

Didžiausias garso lygis, išreikštas A svertinės skalės decibelais (dB(A), matuojamas 4.2.5.3.2.1 punkte nurodytu veikimo laikotarpiu.

Kiekviename matavimo taške turi būti matuojama bent tris kartus.

4.2.5.2.

Transporto priemonės padėtis ir parengimas

Transporto priemonė turi būti pastatyta bandymų aikštelės viduryje, pavaros perjungimo svirtis perjungta į neutralią padėtį, o sankaba įjungta. Jei dėl transporto priemonės konstrukcijos to atlikti negalima, transporto priemonė bandoma pagal gamintojo nurodymus, skirtus stacionaraus variklio bandymams. Prieš kiekvieną matavimų seriją variklio būklė turi būti tokia, kokia būna įprastomis naudojimo sąlygomis, kaip nurodyta gamintojo.

Jei transporto priemonėje įrengtas vienas ar keli automatiniu mechanizmu įjungiami ventiliatoriai, matuojant ši sistema neturi būti kliudoma.

Variklio gaubtas arba variklio skyriaus dangtis, jei jis įtaisytas, turi būti uždarytas.

4.2.5.3.

Triukšmo matavimas prie išmetamojo vamzdžio (žr. II priedo 2 priedėlio 1 paveikslą).

4.2.5.3.1.

Mikrofono padėtys

4.2.5.3.1.1.

Mikrofonas įrengiamas 0,5  ±0,01  m atstumu nuo 1 paveiksle nurodyto išmetamojo vamzdžio atskaitos taško, 45o (± 5o) kampu vamzdžio srauto ašies atžvilgiu. Mikrofonas turi būti atskaitos taško aukštyje, bet ne mažesniu kaip 0,2  m atstumu nuo žemės paviršiaus. Mikrofono atskaitos ašis turi būti lygiagreti su žemės paviršiumi ir nukreipta išmetamojo vamzdžio angos atskaitos taško link. Jei galimos dvi mikrofono padėtys, naudojama padėtis, esanti toliausiai į šoną nuo transporto priemonės išilginės vidurio linijos. Jei išmetamojo vamzdžio srauto ašis su transporto priemonės išilgine vidurio linija sudaro 90o kampą, mikrofonas įtaisomas toliausiai nuo variklio esančioje vietoje.

4.2.5.3.1.2.

Transporto priemonėse, kurių išmetamojo vamzdžio angos viena nuo kitos nutolusios didesniu kaip 0,3  m atstumu, kiekvienai angai atliekama po vieną matavimą. Užregistruojamas aukščiausias lygis.

4.2.5.3.1.3.

Tuo atveju, kai išmetamajame vamzdyje yra dvi arba daugiau angų, viena nuo kitos nutolusių mažesniu kaip 0,3  m atstumu ir prijungtų prie to paties duslintuvo, atliekamas tik vienas matavimas; mikrofono padėtis siejama su išmetimo anga, esančia arčiau toliausio transporto priemonės krašto, arba, kai tokios išmetimo angos nėra, su anga, kuri yra aukščiausiai virš žemės.

4.2.5.3.1.4.

Kai transporto priemonių išmetamasis vamzdis yra vertikalus (pvz., krovininėse transporto priemonėse), mikrofonas turėtų būti įrengtas išmetamojo vamzdžio angos aukštyje. Mikrofono ašis turėtų būti vertikali ir nukreipta aukštyn. Ašis turi būti 0,5  m ±0,01  m atstumu nuo išmetamojo vamzdžio atskaitos taško, bet ne mažesniu kaip 0,2  m atstumu nuo transporto priemonės šono, esančio arčiau išmetamojo vamzdžio.

4.2.5.3.1.5.

Kai išmetamųjų vamzdžių angos yra po transporto priemonės kėbulu, mikrofonas turi būti įtaisomas mažiausiai 0,2  m atstumu nuo artimiausios transporto priemonės dalies, vietoje, kuri yra arčiausiai, bet ne mažesniu kaip 0,5  m atstumu nuo išmetamojo vamzdžio atskaitos taško ir 0,2  m atstumu virš žemės; taip pat – ne vienoje linijoje su išmetamų dujų srautu. Kai kuriais atvejais į 4.2.5.3.1.1 punkto kampų reikalavimą gali būti neatsižvelgiama.

4.2.5.3.2.

Variklio veikimo sąlygos

4.2.5.3.2.1.

Tikslinis variklio sukimosi dažnis

Tikslinis variklio sukimosi dažnis apibrėžiamas taip:

| — | transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis ≤ 5 000  min-1, – 75 proc. variklio sukimosi dažnio S; |
| --- | --- |

—

transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis ≤ 5 000  min-1, – 75 proc. variklio sukimosi dažnio S;

| — | transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis didesnis kaip 5 000  min-1 ir mažesnis kaip 7 500  min-1, – 3 750  min-1; |
| --- | --- |

—

transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis didesnis kaip 5 000  min-1 ir mažesnis kaip 7 500  min-1, – 3 750  min-1;

| — | transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis ≥ 7 500  min-1, – 50 proc. variklio sukimosi dažnio S. |
| --- | --- |

—

transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis ≥ 7 500  min-1, – 50 proc. variklio sukimosi dažnio S.

Jei transporto priemonė negali pasiekti pirmiau nurodyto variklio sukimosi dažnio, tikslinis variklio sukimosi dažnis turi būti 5 proc. mažesnis už didžiausią galimą variklio sukimosi dažnį per stovinčios transporto priemonės bandymą.

4.2.5.3.2.2.

Bandymo atlikimo tvarka

Variklio sukimosi dažnis laipsniškai didinamas nuo tuščiosios eigos iki tikslinio sukimosi dažnio, neviršijant ± 3 proc. tikslinio variklio sukimosi dažnio leidžiamosios nuokrypos intervalo, ir skaičius išlaikomas pastovus. Tada droselinė sklendė greitai uždaroma ir variklio sukimosi dažnis sumažėja iki tuščiosios eigos sukimosi dažnio. Triukšmo lygis matuojamas 1 sekundės trukmės pastovaus variklio sukimosi dažnio laikotarpį ir visą lėtėjimo laikotarpį; kaip bandymo vertė užregistruojamas didžiausias garso lygio matuoklio rodmuo, matematiškai suapvalintas dešimtųjų tikslumu.

4.2.5.3.2.3.

Bandymo galiojimo pripažinimas

Matavimas laikomas galiojančiu, jei per bandymą bent 1 sekundei variklio sukimosi dažnis nenukrypsta nuo tikslinio variklio sukimosi dažnio daugiau kaip ± 3 proc.

4.2.6.

Rezultatai

Kiekviename bandymo taške turi būti matuojama bent tris kartus. Registruojamas didžiausias A svertinis garso lygis, nustatytas per kiekvieną iš trijų matavimų. Apskaičiuojant galutinį tam tikros matavimo vietos rezultatą naudojami pirmieji trys galiojantys nuoseklių matavimų rezultatai 2 dB(A) intervale, išbraukiant negaliojančius rezultatus (žr. 3.1 punktą, išskyrus bandymų vietos specifikacijas). Galutinis rezultatas yra visų matavimo padėčių ir trijų matavimo rezultatų didžiausias garso lygis.

---

(1)  Bandymas atliekamas transporto priemonei stovint, kad būtų gauta atskaitos vertė, skirta administracijoms, kurios taiko šį metodą naudojamai transporto priemonei tikrinti.

(2)  Laikantis šio reglamento VII priedo

(3)  Tai grafiškai pavaizduota šio reglamento II priedo 1 priedėlio 1 paveiksle.

(4)  Tai grafiškai pavaizduota šio reglamento II priedo 1 priedėlio 1 paveiksle.

(5)  Atsižvelgiant į tai, kad padangų skleidžiamo triukšmo poveikis bendram triukšmui yra didelis, turi būti atsižvelgiama į galiojančių teisės aktų nuostatas dėl padangų kelyje skleidžiamo triukšmo. Laikantis JT EEK taisyklės Nr. 117 (OL L 231, 2008 8 29, p. 19)

  R 117 su vėliausiais jos pakeitimais
  , gamintojo prašymu, atliekant tipo patvirtinimo ir gamybos atitikties matavimus nenaudojamos frikcinės padangos, žieminės padangos ir specialiosios paskirties padangos.[49 pakeit.]

(6)  Žr. VII priedo 1 paveikslą.

(7)  Belaipsnės transmisijos.

1 priedėlis

Image

| | T = vaizdas iš viršaus
  S = vaizdas iš šono
  A = matavimo vamzdis
  B = žemyn nulenktas vamzdis
  C = tiesus vamzdis
  D = vertikalus vamzdis
  1 = atskaitos taškas
  2 = kelio paviršius |
| --- | --- |

Image

T = vaizdas iš viršaus

S = vaizdas iš šono

A = matavimo vamzdis

B = žemyn nulenktas vamzdis

C = tiesus vamzdis

D = vertikalus vamzdis

1 = atskaitos taškas

2 = kelio paviršius

2 paveikslas. Atskaitos taškas

| | |
| --- | --- |
| 3a paveikslas | 3b paveikslas |

Image

Image

3a paveikslas

3b paveikslas

| | |
| --- | --- |
| 3c paveikslas | 3d paveikslas |

Image

Image

3c paveikslas

3d paveikslas

| 3 a–d paveikslai. | Mikrofono padėties pavyzdžiai, atsižvelgiant į išmetamojo vamzdžio padėtį |
| --- | --- |

3 a–d paveikslai.

Mikrofono padėties pavyzdžiai, atsižvelgiant į išmetamojo vamzdžio padėtį

III PRIEDAS

Ribinės vertės

Garso lygis, matuojamas pagal II priedo nuostatas
  ir suapvalintas sumažinant iki artimiausio sveikojo skaičiaus, kai trupmeninės dalis mažesnė nei 0,5, ir padidinamas iki artimiausio sveikojo skaičiaus, kai trupmeninės dalis didesnė nei 0,5,
  neturi viršyti šių ribų:

| Transporto priemonės kategorija | Transporto priemonės kategorijos aprašas | Ribinės vertės






  išreikštos dB(A)






  [decibelai(A)] |
| --- | --- | --- |
| Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės | Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės | Naujų transporto priemonių registravimo, prekybos ir eksploatacijos pradžios ribinės vertės |
| 1 etapas, galioja nuo






  [2 metai po paskelbimo] | 2 etapas, galioja nuo






  [5 metai po paskelbimo] | 3 etapas, galioja nuo






  [7 metai po paskelbimo] |
| Bendra informacija | Visureigiai



   (*) | Bendra informacija | Visureigiai



   (*) | Bendra informacija | Visureigiai



   (*) |
| M | Keleivinės transporto priemonės | | | | | | |
| M1 | sėdimųjų vietų skaičius

  <
   9 | 70 | 71



   (**) | 68 | 69



   (**) | 68 | 69



   (**) |
| M1 | sėdimųjų vietų skaičius

  <
   9;






  galios ir masės santykis > 150 kW/t | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| M2 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė

  <
   2 t | 72 | 72 | 70 | 70 | 70 | 70 |
| M2 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; 2 t < masė 
  <
   3,5  t | 73 | 74 | 71 | 72 | 71 | 72 |
| M2 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5  t < masė 
  <
   5 t;






  vardinė variklio galia < 150 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| M2 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5  t < masė 
  <
   5 t;






  vardinė variklio galia

  >
   150 kW | 76 | 78 | 74 | 76 | 74 | 76 |
| M3 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t;






  vardinė variklio galia < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| M3 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t;






  vardinė variklio galia

  >
   150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N | Krovininės transporto priemonės | | | | | | |
| N1 | masė

  <
   2 t | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| N1 | 2 t < masė 
  <
   3,5  t | 72 | 73 | 70 | 71 | 70 | 71 |
| N2 | 3,5  t < masė 
  <
   12 t;






  vardinė variklio galia < 75 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| N2 | 3,5  t < masė 
  <
   12 t;






  75 kW

  <

  vardinė variklio galia < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| N2 | 3,5  t < masė 
  <
   12 t;






  vardinė variklio galia

  >
   150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N3 | masė > 12 t;






  75 kW

  <

  vardinė variklio galia < 150 kW | 77 | 78 | 75 | 76 | 75 | 76 |
| N3 | masė > 12 t;






  vardinė variklio galia

  >
   150 kW | 80 | 82 | 78 | 80 | 78 | 80 |

Transporto priemonės kategorija

Transporto priemonės kategorijos aprašas

Ribinės vertės

išreikštos dB(A)

[decibelai(A)]

Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės

Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės

Naujų transporto priemonių registravimo, prekybos ir eksploatacijos pradžios ribinės vertės

1 etapas, galioja nuo

[2 metai po paskelbimo]

2 etapas, galioja nuo

[5 metai po paskelbimo]

3 etapas, galioja nuo

[7 metai po paskelbimo]

Bendra informacija

Visureigiai



   (*)

Bendra informacija

Visureigiai



   (*)

Bendra informacija

Visureigiai



   (*)

M

Keleivinės transporto priemonės

M1

sėdimųjų vietų skaičius

  <
   9

70

71



   (**)

68

69



   (**)

68

69



   (**)

M1

sėdimųjų vietų skaičius

  <
   9;

galios ir masės santykis > 150 kW/t

71

71

69

69

69

69

M2

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė

  <
   2 t

72

72

70

70

70

70

M2

sėdimųjų vietų skaičius > 9; 2 t < masė 
  <
   3,5  t

73

74

71

72

71

72

M2

sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5  t < masė 
  <
   5 t;

vardinė variklio galia < 150 kW

74

75

72

73

72

73

M2

sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5  t < masė 
  <
   5 t;

vardinė variklio galia

  >
   150 kW

76

78

74

76

74

76

M3

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t;

vardinė variklio galia < 150 kW

75

76

73

74

73

74

M3

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t;

vardinė variklio galia

  >
   150 kW

77

79

75

77

75

77

N

Krovininės transporto priemonės

N1

masė

  <
   2 t

71

71

69

69

69

69

N1

2 t < masė 
  <
   3,5  t

72

73

70

71

70

71

N2

3,5  t < masė 
  <
   12 t;

vardinė variklio galia < 75 kW

74

75

72

73

72

73

N2

3,5  t < masė 
  <
   12 t;

75 kW

  <

  vardinė variklio galia < 150 kW

75

76

73

74

73

74

N2

3,5  t < masė 
  <
   12 t;

vardinė variklio galia

  >
   150 kW

77

79

75

77

75

77

N3

masė > 12 t;

75 kW

  <

  vardinė variklio galia < 150 kW

77

78

75

76

75

76

N3

masė > 12 t;

vardinė variklio galia

  >
   150 kW

80

82

78

80

78

80

| Transporto priemonės kategorija | Transporto priemonės kategorijos aprašas | Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės, išreikštos dB(A)




  [decibelai(A)]

   (*) | Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo, registravimo, prekybos ir eksploatacijos pradžios ribinės vertės, išreikštos dB(A)




  [decibelai(A)]

   (*) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 etapas, galioja nuo




  [6 metai po paskelbimo] | 2 etapas, galioja nuo




  [8 metai po paskelbimo] |
| M | Keleivinės transporto priemonės |
| M1 | sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; ≤ 125 kW/t | 68 | 68 |
| sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; 125 kW/t < galios ir masės santykis ≤ 150 kW/t | 70 | 70 |
| sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; galios ir masės santykis > 150 kW/t | 73 | 73 |
| M1 | sėdimųjų vietų skaičius ≤ 4, įskaitant vairuotoją; galios ir masės santykis > 200 kW/t vairuotojo sėdimosios vietos R taškas < 450 mm nuo žemės | 74 | 74 |
| M2 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė ≤ 2,5  t | 69 | 69 |
| sėdimųjų vietų skaičius > 9; 2,5  t < masė < 3,5  t | 72 | 72 |
| sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5  t < masė < 5 t; | 75 | 75 |
| M3 | sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; vardinė variklio galia ≤ 180 kW | 74 | 74 |
| sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; 180 kW < vardinė variklio galia ≤ 250 kW | 77 | 77 |
| sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; vardinė variklio galia > 250 kW | 78 | 78 |
| N | Krovininės transporto priemonės |
| N1 | masė < 2,5  t | 69 | 69 |
| 2,5  t < masė < 3,5  t | 71 | 71 |
| N2 | 3,5  t < masė < 12 t; 
  vardinė variklio galia < 150 kW | 75 | 75 |
| 3,5  t < masė ≤ 12 t; vardinė variklio galia > 150 kW | 76 | 76 |
| N3 | masė > 12 t; vardinė variklio galia ≤ 180 kW | 77 | 77 |
| masė > 12 t; 180 < vardinė variklio galia ≤ 250 kW | 79 | 79 |
| masė > 12 t; vardinė variklio galia > 250 kW | 81 | 81 |

Transporto priemonės kategorija

Transporto priemonės kategorijos aprašas

Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės, išreikštos dB(A)

[decibelai(A)]

   (*)

Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo, registravimo, prekybos ir eksploatacijos pradžios ribinės vertės, išreikštos dB(A)

[decibelai(A)]

   (*)

1 etapas, galioja nuo

[6 metai po paskelbimo]

2 etapas, galioja nuo

[8 metai po paskelbimo]

M

Keleivinės transporto priemonės

M1

sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; ≤ 125 kW/t

68

68

sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; 125 kW/t < galios ir masės santykis ≤ 150 kW/t

70

70

sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; galios ir masės santykis > 150 kW/t

73

73

M1

sėdimųjų vietų skaičius ≤ 4, įskaitant vairuotoją; galios ir masės santykis > 200 kW/t vairuotojo sėdimosios vietos R taškas < 450 mm nuo žemės

74

74

M2

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė ≤ 2,5  t

69

69

sėdimųjų vietų skaičius > 9; 2,5  t < masė < 3,5  t

72

72

sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5  t < masė < 5 t;

75

75

M3

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; vardinė variklio galia ≤ 180 kW

74

74

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; 180 kW < vardinė variklio galia ≤ 250 kW

77

77

sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; vardinė variklio galia > 250 kW

78

78

N

Krovininės transporto priemonės

N1

masė < 2,5  t

69

69

2,5  t < masė < 3,5  t

71

71

N2

3,5  t < masė < 12 t; 
  vardinė variklio galia < 150 kW

75

75

3,5  t < masė ≤ 12 t; vardinė variklio galia > 150 kW

76

76

N3

masė > 12 t; vardinė variklio galia ≤ 180 kW

77

77

masė > 12 t; 180 < vardinė variklio galia ≤ 250 kW

79

79

masė > 12 t; vardinė variklio galia > 250 kW

81

81

---

(*)  Padidintos ribinės vertės galioja tik jei transporto priemonė atitinka

  1dB transporto priemonėms, kurios atitinka
  reikiamą visureigių transporto priemonių apibrėžtį, pateiktą ES direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4 punkte.

(**)  M1 kategorijos transporto priemonėms visureigių transporto priemonių padidintos ribinės vertės galioja tik jei didžiausioji leidžiama masė > 2 t.
  [61 pakeit.]

IV PRIEDAS

Triukšmo slopinimo sistemos, kuriose yra garsą sugeriančių pluoštinių medžiagų

| 1. | Bendra informacija
  Garsą sugeriančios pluoštinės medžiagos triukšmo slopinimo sistemose ar jų sudedamosiose dalyse gali būti naudojamos tik laikantis šių sąlygų:






  (a) | išmetamosios dujos nesiliečia su pluoštinėmis medžiagomis; |
| --- | --- | --- |

1.

Bendra informacija

Garsą sugeriančios pluoštinės medžiagos triukšmo slopinimo sistemose ar jų sudedamosiose dalyse gali būti naudojamos tik laikantis šių sąlygų:

(a)

išmetamosios dujos nesiliečia su pluoštinėmis medžiagomis;

| (b) | triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys yra tos pačios konstrukcijos šeimos kaip ir sistemos ar dalys, kurių nesidėvėjimas patvirtintas per kito transporto priemonių tipo patvirtinimo procesą laikantis šio reglamento reikalavimų. |
| --- | --- |

(b)

triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys yra tos pačios konstrukcijos šeimos kaip ir sistemos ar dalys, kurių nesidėvėjimas patvirtintas per kito transporto priemonių tipo patvirtinimo procesą laikantis šio reglamento reikalavimų.

Jei nė vienos iš šių sąlygų nesilaikoma, visa triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys pateikiamos įprastam kondicionavimui naudojant vieną iš toliau aprašytų trijų įrenginių ir procedūrų.

1.1.

Nenutrūkstamas transporto priemonės eksploatavimas keliais (10 000  km)

1.1.1.

50 ± 20 proc. šio eksploatavimo turi sudaryti važiavimas mieste, o kitą dalį – važiavimas tolimais nuotoliais dideliu greičiu; nepertraukiamą važiavimą keliu galima pakeisti atitinkama programa bandymo treke.

1.1.2.

Minėti du greičio režimai turi būti tarpusavyje kaitaliojami bent du kartus.

1.1.3.

Visoje bandymo programoje turi būti mažiausiai 10 pertraukų, kurių trukmė bent trys valandos, kad būtų atkurtas aušinimo ir galimas kondensacijos poveikis.

1.2.

Kondicionavimas bandymo stende

1.2.1.

Naudojant standartines dalis ir laikantis transporto priemonės gamintojo instrukcijų, dujų išmetimo sistema ar jos sudedamosios dalys įrengiamos I priedo 1.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje arba primontuojamos prie I priedo 1.4 punkte nurodyto variklio. Jei tai I priedo 1.3 punkte nurodyta transporto priemonė, ji turi būti pastatyta ant ritininio dinamometro. Jei tai I priedo 1.4 punkte nurodytas variklis, jis turi būti sujungtas su dinamometru.

1.2.2.

Bandymas atliekamas šešiais šešių valandų trukmės etapais, po kiekvieno jų darant mažiausiai 12 valandų trukmės pertrauką tam, kad būtų atkurtas aušinimo ir galimos kondensacijos poveikis.

1.2.3.

Per kiekvieną šešių valandų trukmės etapą variklis paeiliui turi veikti taip:

| (a) | penkias minutes tuščiąja eiga; |
| --- | --- |

(a)

penkias minutes tuščiąja eiga;

| (b) | vieną valandą – 1/4 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); |
| --- | --- |

(b)

vieną valandą – 1/4 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S);

| (c) | vieną valandą – 1/2 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); |
| --- | --- |

(c)

vieną valandą – 1/2 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S);

| (d) | 10 minučių – visa apkrova ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); |
| --- | --- |

(d)

10 minučių – visa apkrova ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S);

| (e) | 15 minučių – 1/2 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniu (S); |
| --- | --- |

(e)

15 minučių – 1/2 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniu (S);

| (f) | 30 minučių – 1/4 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniui (S). |
| --- | --- |

(f)

30 minučių – 1/4 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniui (S).

Bendra šešių sekų trukmė – trys valandos.

Kiekvienu etapu minėtų sąlygų seka kartojama du kartus paeiliui nuo a iki f.

1.2.4.

Atliekant bandymą triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys neaušinamos priverstiniu oro srautu, imituojančių įprastai aplink transporto priemonę susidarantį oro srautą. Tačiau gamintojo prašymu triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys gali būti aušinamos, kad, transporto priemonei važiuojant didžiausiu greičiu, nebūtų viršyta įleidimo angoje registruojama temperatūra.

1.3.

Kondicionavimas slėgio pokyčiu

1.3.1.

Triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys įrengiamos I priedo 1.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje arba primontuojamos prie I priede 1.4 punkte nurodyto variklio. Pirmuoju atveju transporto priemonė pastatoma ant ritininio dinamometro.

Antruoju atveju variklis sujungiamas su dinamometru. Bandymo įranga, kurios išsami schema pateikta šio priedo priedėlio 1 paveiksle, sujungiama su triukšmo slopinimo sistemos anga. Priimtina bet kokia kita įranga, kuria galima užtikrinti lygiaverčius rezultatus.

1.3.2.

Bandymo įranga sureguliuojama taip, kad išmetamųjų dujų srautas pakaitomis būtų nutraukiamas ir vėl atkuriamas (2 500 ciklų) greitojo veikimo vožtuvu.

1.3.3.

Vožtuvas atidaromas, kai išmetamųjų dujų slėgis, išmatuotas mažiausiai 100 mm atstumu pasroviui nuo įleidimo angos krašto, padidėja iki 0,35 —0,40  kPa. Vožtuvas uždaromas tada, kai slėgis nuo jo nusistovėjusios vertės, išmatuotos vožtuvui esant atidarytam, skiriasi ne daugiau kaip 10 proc.

1.3.4.

Vėlinimo relė nustatoma pagal dujų išmetimo trukmę, kuri apskaičiuojama pagal 1.3.3 punkto nuostatas.

1.3.5.

Variklio sukimosi dažnis turi būti 75 proc. sukimosi dažnio (S), kuriuo veikdamas variklis pasiekia didžiausiąją galią.

1.3.6.

Dinamometru užregistruota galia turi būti 50 proc. galios, kuri pasiekiama iki galo atidarius droselinę sklendę ir kuri užregistruojama, kai variklio sukimosi dažnis (S) lygus 75 proc. jo didžiausiojo sukimosi dažnio.

1.3.7.

Atliekant bandymą, visos išleidimo angos turi būti uždarytos.

1.3.8.

Visas bandymas atliekamas per 48 valandas.

Jei būtina, po kiekvienos valandos galima daryti pertrauką, kad įranga atvėstų.

1 priedėlis

Image

| 1. | Įleidimo angos kraštas arba mova, skirta prijungti prie bandomos dujų išmetimo sistemos galinės dalies. |
| --- | --- |
| 2. | Rankiniu būdu valdomas reguliavimo vožtuvas. |
| 3. | Išlyginamojo reguliavimo bakas, kurio didžiausia talpa 40 l, o pripildymo laikas – ne trumpesnis kaip viena sekundė. |
| 4. | Slėgio relė, kurios veikimo intervalas – 0,05 —2,5 baro. |
| 5. | Vėlinimo relė. |
| 6. | Impulsų skaitiklis. |
| 7. | Greitojo veikimo vožtuvas, pvz., 60 mm skersmens variklinio stabdžio vožtuvas, valdomas pneumatiniu cilindru, kurio galia – 120 N, esant 4 barų slėgiui. Reakcijos laikas atidarant ir uždarant neturi būti ilgesnis kaip 0,5  sekundės. |
| 8. | Išmetamųjų dujų pašalinimo įtaisas. |
| 9. | Lankstus vamzdis. |
| 10. | Manometras. |

1.

Įleidimo angos kraštas arba mova, skirta prijungti prie bandomos dujų išmetimo sistemos galinės dalies.

2.

Rankiniu būdu valdomas reguliavimo vožtuvas.

3.

Išlyginamojo reguliavimo bakas, kurio didžiausia talpa 40 l, o pripildymo laikas – ne trumpesnis kaip viena sekundė.

4.

Slėgio relė, kurios veikimo intervalas – 0,05 —2,5 baro.

5.

Vėlinimo relė.

6.

Impulsų skaitiklis.

7.

Greitojo veikimo vožtuvas, pvz., 60 mm skersmens variklinio stabdžio vožtuvas, valdomas pneumatiniu cilindru, kurio galia – 120 N, esant 4 barų slėgiui. Reakcijos laikas atidarant ir uždarant neturi būti ilgesnis kaip 0,5  sekundės.

8.

Išmetamųjų dujų pašalinimo įtaisas.

9.

Lankstus vamzdis.

10.

Manometras.

V PRIEDAS

Suslėgto oro keliamas triukšmas

| 1. | Matavimo metodas |
| --- | --- |
| | Matavimas atliekamas transporto priemonei stovint ir mikrofonui esant 2 ir 6 padėtyse, kaip nurodyta 1 paveiksle. Aukščiausias A svertinis triukšmo lygis registruojamas iš slėgio reguliatoriaus išleidžiant orą ir vėdinant, panaudojus darbinį ir stovėjimo stabdžius. |
| | Iš slėgio reguliatoriaus išleidžiant orą kylantis triukšmas matuojamas varikliui veikiant tuščiąja eiga. Vėdinimo triukšmas registruojamas naudojant darbinį ir stovėjimo stabdžius; prieš kiekvieną matavimą oro kompresoriuje turi būti didžiausias leidžiamas darbinis slėgis, tada variklis užgesinamas. |
| 2. | Rezultatų įvertinimas |
| | Nustačius kiekvieną mikrofono padėtį matuojama du kartus. Kad būtų išvengta matavimo įrangos netikslumų, rodmenys sumažinami 1 dB(A) ir sumažinta vertė laikoma matavimo rezultatu. Rezultatai laikomi galiojančiais, jei matavimų skirtumas esant vienai mikrofono padėčiai yra ne didesnis kaip 2 dB(A). Bandymo rezultatu laikoma didžiausia užregistruota vertė. Jeigu ši vertė viršija triukšmo ribą 1 dB (A), nustačius reikiamą mikrofono padėtį matuojama dar du kartus. Šiuo atveju trys iš keturių šioje padėtyje gautų rezultatų neturi viršyti triukšmo ribos. |
| 3. | Ribinė vertė |
| | Garso lygis neturi viršyti 72 dB(A) ribos. |

1.

Matavimo metodas

Matavimas atliekamas transporto priemonei stovint ir mikrofonui esant 2 ir 6 padėtyse, kaip nurodyta 1 paveiksle. Aukščiausias A svertinis triukšmo lygis registruojamas iš slėgio reguliatoriaus išleidžiant orą ir vėdinant, panaudojus darbinį ir stovėjimo stabdžius.

Iš slėgio reguliatoriaus išleidžiant orą kylantis triukšmas matuojamas varikliui veikiant tuščiąja eiga. Vėdinimo triukšmas registruojamas naudojant darbinį ir stovėjimo stabdžius; prieš kiekvieną matavimą oro kompresoriuje turi būti didžiausias leidžiamas darbinis slėgis, tada variklis užgesinamas.

2.

Rezultatų įvertinimas

Nustačius kiekvieną mikrofono padėtį matuojama du kartus. Kad būtų išvengta matavimo įrangos netikslumų, rodmenys sumažinami 1 dB(A) ir sumažinta vertė laikoma matavimo rezultatu. Rezultatai laikomi galiojančiais, jei matavimų skirtumas esant vienai mikrofono padėčiai yra ne didesnis kaip 2 dB(A). Bandymo rezultatu laikoma didžiausia užregistruota vertė. Jeigu ši vertė viršija triukšmo ribą 1 dB (A), nustačius reikiamą mikrofono padėtį matuojama dar du kartus. Šiuo atveju trys iš keturių šioje padėtyje gautų rezultatų neturi viršyti triukšmo ribos.

3.

Ribinė vertė

Garso lygis neturi viršyti 72 dB(A) ribos.

1 priedėlis

1 paveikslas. Mikrofonų padėtis suslėgto oro keliamam triukšmui matuoti

Image

Matavimas atliekamas transporto priemonei stovint (pagal 1 paveikslą) ir naudojant dvi mikrofono padėtis 7 m atstumu nuo transporto priemonės krašto ir 1,2 m aukštyje virš žemės.

VI PRIEDAS

Transporto priemonių gamybos atitikties tikrinimai

| 1. | Bendra informacija |
| --- | --- |
| | Šie reikalavimai yra suderinti su bandymu, kuris atliekamas gamybos atitikčiai patikrinti pagal I priedo 5 punktą. |
| 2. | Bandymo procedūra |
| | Bandymo vieta ir matavimo prietaisai turi atitikti aprašytuosius II priede. |
| 2.1. | Su transporto priemone (-ėmis) atliekamas transporto priemonės keliamo triukšmo matavimo bandymas, kaip aprašyta II priedo 4.1 punkte. |
| 2.2. | Suslėgto oro keliamas triukšmas |
| | Su transporto priemonėmis, kurių didžiausioji masė didesnė kaip 2 800  kg ir kuriose įrengtos suslėgto oro sistemos, atliekamas papildomas suslėgto oro keliamo triukšmo matavimo bandymas, kaip aprašyta V priedo 1 punkte. |
| 2.3. | Papildomos triukšmo skleidimo nuostatos |
| | Transporto priemonės gamintojas įvertina, kaip laikomasi ASEP, atlikdamas atitinkamą vertinimą arba VIII priede aprašytą bandymą. |
| 3. | Bandinių ėmimas ir rezultatų vertinimas |
| | Turi būti pasirinkta viena transporto priemonė, su kuria atliekami 2 punkte nustatyti bandymai. Jei bandymo rezultatai atitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimus, transporto priemonė laikoma atitinkančia gamybos atitikties patikrinimo nuostatas.
  Taikytini gamybos atitikties patikrinimo reikalavimai yra III priede nustatytos ribinės vertės su papildoma 1 dB(A) paklaida. [52 pakeit.] |
| | Jei vieno iš bandymų rezultatai neatitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimų, pagal šio priedo 2 punktą išbandomos dar dvi tokio paties tipo transporto priemonės. |
| | Jei antrosios ir trečiosios transporto priemonių bandymo rezultatai atitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimus, transporto priemonė laikoma atitinkančia gamybos atitikties patikrinimo nuostatas. |
| | Jei vienas iš antrosios ir trečiosios transporto priemonių bandymo rezultatų neatitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimų, transporto priemonė laikoma neatitinkančia šio reglamento reikalavimų ir gamintojas imasi būtinų priemonių atitikčiai vėl užtikrinti. |

1.

Bendra informacija

Šie reikalavimai yra suderinti su bandymu, kuris atliekamas gamybos atitikčiai patikrinti pagal I priedo 5 punktą.

2.

Bandymo procedūra

Bandymo vieta ir matavimo prietaisai turi atitikti aprašytuosius II priede.

2.1.

Su transporto priemone (-ėmis) atliekamas transporto priemonės keliamo triukšmo matavimo bandymas, kaip aprašyta II priedo 4.1 punkte.

2.2.

Suslėgto oro keliamas triukšmas

Su transporto priemonėmis, kurių didžiausioji masė didesnė kaip 2 800  kg ir kuriose įrengtos suslėgto oro sistemos, atliekamas papildomas suslėgto oro keliamo triukšmo matavimo bandymas, kaip aprašyta V priedo 1 punkte.

2.3.

Papildomos triukšmo skleidimo nuostatos

Transporto priemonės gamintojas įvertina, kaip laikomasi ASEP, atlikdamas atitinkamą vertinimą arba VIII priede aprašytą bandymą.

3.

Bandinių ėmimas ir rezultatų vertinimas

Turi būti pasirinkta viena transporto priemonė, su kuria atliekami 2 punkte nustatyti bandymai. Jei bandymo rezultatai atitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimus, transporto priemonė laikoma atitinkančia gamybos atitikties patikrinimo nuostatas.
  Taikytini gamybos atitikties patikrinimo reikalavimai yra III priede nustatytos ribinės vertės su papildoma 1 dB(A) paklaida. [52 pakeit.]

Jei vieno iš bandymų rezultatai neatitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimų, pagal šio priedo 2 punktą išbandomos dar dvi tokio paties tipo transporto priemonės.

Jei antrosios ir trečiosios transporto priemonių bandymo rezultatai atitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimus, transporto priemonė laikoma atitinkančia gamybos atitikties patikrinimo nuostatas.

Jei vienas iš antrosios ir trečiosios transporto priemonių bandymo rezultatų neatitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimų, transporto priemonė laikoma neatitinkančia šio reglamento reikalavimų ir gamintojas imasi būtinų priemonių atitikčiai vėl užtikrinti.

VII PRIEDAS

Bandymo vietos specifikacijos

| 1. | Įvadas |
| --- | --- |
| | Šiame priede aprašomos specifikacijos, susijusios su fizinėmis bandymų kelio charakteristikomis ir jo tiesimu. Šiose specifikacijose, pagrįstose specialiu standartu (1), aprašomos būtinos fizinės charakteristikos, taip pat šių charakteristikų bandymo metodai. |
| 2. | Būtinos dangos charakteristikos |
| | Laikoma, kad danga atitinka šį standartą, jei tekstūra ir akytumas arba garso sugerties koeficientas buvo išmatuoti ir gauti rezultatai atitinka visus 2.1–2.4 punktų reikalavimus ir jei laikomasi dangos konstrukcijos reikalavimų (3.2 punktas). |
| 2.1. | Liekamasis akytumas |
| | Liekamasis bandymų kelio dangos akytumas VC neturi būti didesnis kaip 8 proc. Matavimo procedūra nurodyta 4.1 punkte. |
| 2.2. | Garso sugerties koeficientas |
| | Jeigu danga neatitinka liekamojo akytumo reikalavimų, ji laikoma priimtina tik jeigu garso sugerties koeficientas yra α ≤ 0,10 . Matavimo procedūra nurodyta 4.2 punkte. 2.1 punkto ir šio punkto reikalavimai taip pat yra įvykdyti, jei buvo išmatuota tik garso sugertis ir nustatytas koeficientas α ≤ 0,10 . |
| | Pastaba. Svarbiausia charakteristika – garso sugertis, nors kelių tiesėjams geriau žinomas liekamasis akytumas. Tačiau garso sugertis turi būti matuojama tik jei danga neatitinka akytumo reikalavimų. Toks pasirinkimas grindžiamas tuo, kad abejojama dėl akytumo matavimų tinkamumo, yra daug netikrumo, todėl kai kurios dangos gali būti klaidingai pripažintos netinkamomis, remiantis vien tik akytumo matavimu. |
| 2.3. | Tekstūros gylis |
| | Tūriniu metodu (žr. 4.3 punktą) išmatuotas tekstūros gylis (TD) turi būti:
  TD ≥ 0,4  mm |
| 2.4. | Dangos vienalytiškumas |
| | Turi būti stengiamasi užtikrinti, kad bandymo aikštelės danga būtų kuo vienalytiškesnė. Tai apima tekstūrą ir akytumą, bet taip pat turėtų būti atkreipiamas dėmesys, ar voluojant dangą kai kuriose vietose ji neišlyginama geriau negu kitose; dėl to įvairiose vietose gali skirtis dangos tekstūra, gali atsirasti nelygumų. |
| 2.5. | Bandymų dažnumas |
| | Siekiant patikrinti, ar danga tebeatitinka šiame standarte nustatytus tekstūros ir akytumo bei garso sugerties reikalavimus, ji turi būti tikrinama tokiu dažnumu: |
| | (g) | liekamasis akytumas arba garso sugertis: |

1.

Įvadas

Šiame priede aprašomos specifikacijos, susijusios su fizinėmis bandymų kelio charakteristikomis ir jo tiesimu. Šiose specifikacijose, pagrįstose specialiu standartu (1), aprašomos būtinos fizinės charakteristikos, taip pat šių charakteristikų bandymo metodai.

2.

Būtinos dangos charakteristikos

Laikoma, kad danga atitinka šį standartą, jei tekstūra ir akytumas arba garso sugerties koeficientas buvo išmatuoti ir gauti rezultatai atitinka visus 2.1–2.4 punktų reikalavimus ir jei laikomasi dangos konstrukcijos reikalavimų (3.2 punktas).

2.1.

Liekamasis akytumas

Liekamasis bandymų kelio dangos akytumas VC neturi būti didesnis kaip 8 proc. Matavimo procedūra nurodyta 4.1 punkte.

2.2.

Garso sugerties koeficientas

Jeigu danga neatitinka liekamojo akytumo reikalavimų, ji laikoma priimtina tik jeigu garso sugerties koeficientas yra α ≤ 0,10 . Matavimo procedūra nurodyta 4.2 punkte. 2.1 punkto ir šio punkto reikalavimai taip pat yra įvykdyti, jei buvo išmatuota tik garso sugertis ir nustatytas koeficientas α ≤ 0,10 .

Pastaba. Svarbiausia charakteristika – garso sugertis, nors kelių tiesėjams geriau žinomas liekamasis akytumas. Tačiau garso sugertis turi būti matuojama tik jei danga neatitinka akytumo reikalavimų. Toks pasirinkimas grindžiamas tuo, kad abejojama dėl akytumo matavimų tinkamumo, yra daug netikrumo, todėl kai kurios dangos gali būti klaidingai pripažintos netinkamomis, remiantis vien tik akytumo matavimu.

2.3.

Tekstūros gylis

Tūriniu metodu (žr. 4.3 punktą) išmatuotas tekstūros gylis (TD) turi būti:

TD ≥ 0,4  mm

2.4.

Dangos vienalytiškumas

Turi būti stengiamasi užtikrinti, kad bandymo aikštelės danga būtų kuo vienalytiškesnė. Tai apima tekstūrą ir akytumą, bet taip pat turėtų būti atkreipiamas dėmesys, ar voluojant dangą kai kuriose vietose ji neišlyginama geriau negu kitose; dėl to įvairiose vietose gali skirtis dangos tekstūra, gali atsirasti nelygumų.

2.5.

Bandymų dažnumas

Siekiant patikrinti, ar danga tebeatitinka šiame standarte nustatytus tekstūros ir akytumo bei garso sugerties reikalavimus, ji turi būti tikrinama tokiu dažnumu:

(g)

liekamasis akytumas arba garso sugertis:

kai danga nauja;

jei nauja danga atitinka reikalavimus, vėliau nebūtina reguliariai tikrinti. Jei nauja danga ir neatitinka reikalavimų, ji juos atitikti gali vėliau, nes ilgainiui dangos sutankėja ir susispaudžia;

| (h) | tekstūros gylis (TD): |
| --- | --- |

(h)

tekstūros gylis (TD):

kai danga nauja;

pradėjus matuoti triukšmą (pastaba: ne anksčiau kaip po keturių savaičių nuo dangos paklojimo);

paskui tikrinama kas metus.

3.

Bandymo dangos konstrukcija

3.1.

Plotas

Pasirenkant bandymų kelio dangos konstrukciją, svarbu užtikrinti, kad bent jau plotas, kurį kerta bandymo atkarpą važiuojančios transporto priemonės, būtų padengtas tiksliai nurodyta bandymo medžiaga, ant kurios transporto priemonę galima vairuoti saugiai ir patikimai. Todėl būtina, kad važiavimo kelias būtų bent 3 m pločio, o jo ilgis abiejuose galuose už AA ir BB linijų būtų bent 10 m. 1 paveiksle pateiktas tinkamos bandymo vietos planas ir nurodytas mažiausias plotas, kuriame specialia technika turi būti paklota ir sutankinta danga, naudojant nustatytą bandymo vietos medžiagą. Pagal II priedo 4.1.1 punktą matavimai turi būti atliekami kiekvienoje transporto priemonės pusėje. Matuoti galima arba dviejose vietose pastatytais mikrofonais (po vieną abiejose kelio pusėse) ir transporto priemonei važiuojant viena kryptimi, arba vienoje kelio pusėje pastatytu mikrofonu, transporto priemonei važiuojant dviem kryptimis. Jeigu taikomas pastarasis metodas, tai kelio pusei, kurioje mikrofonas nestatomas, kelio dangos reikalavimai netaikomi.

Image

3.2.

Dangos konstrukcija ir jos paruošimas

3.2.1.

Pagrindiniai konstrukcijos reikalavimai

Bandymų vietos danga turi atitikti keturis konstrukcijos reikalavimus.

3.2.1.1.

Danga turi būti iš tankaus asfaltbetonio.

3.2.1.2.

Didžiausias mišinyje panaudotos skaldos gabalėlių skersmuo turi būti 8 mm (leidžiamoji nuokrypa – 6,3 –10 mm).

3.2.1.3.

Viršutinio dangos sluoksnio storis turi būti ≥ 30 mm.

3.2.1.4.

Kaip rišiklis naudojamas nemodifikuotas, greitai įsiskverbiantis bitumas.

3.2.2.

Dangos konstrukcijos rekomendacijos

2 paveiksle pateikta užpildo granuliometrinės sudėties, kuri rekomenduojama dangos klojėjui ir kuri turėtų užtikrinti būtinas jos charakteristikas, kreivė. Be to, 1 lentelėje pateikta keletas rekomendacijų, padedančių užtikrinti norimą tekstūrą ir patvarumą. Granuliometrinės sudėties kreivė atitinka šią formulę:

P (% išbyrėjusių per sietą) = 100 × (d/dmax)1/2

čia:

d = kvadratinių sieto akučių dydis, mm

dmax= 8 mm vidurinei kreivei

dmax= 10 mm apatinei leidžiamosios nuokrypos kreivei

dmax= 6 mm viršutinei leidžiamosios nuokrypos kreivei

Image

Be 1–3.2.2 punktuose nurodytų reikalavimų, turi būti laikomasi ir šių
  standarto ISO 10844:2011 reikalavimų (arba 5 metų pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti pateikiama nuoroda į standartą ISO 10844:1994)
  : [54 pakeit.]

| a) | smėlio frakciją (0,063  mm < kvadratinių sieto akučių dydis < 2 mm) turi sudaryti ne daugiau kaip 55 proc. gamtinio smėlio ir bent 45 proc. smulkinto smėlio; |
| --- | --- |
| b) | dangos pagrindo ir išlyginamojo sluoksnio smėlis turi užtikrinti gerą stabilumą ir lygumą pagal geriausią kelių tiesimo patirtį; |
| c) | turi būti sutrupinti labai atsparios trupinimui medžiagos grūdeliai (suskaldomi visi grūdeliai); |
| d) | mišiniuose naudojami grūdeliai turi būti išplauti; |
| e) | į dangą neturi būti dedama jokių papildomų grūdelių; |
| f) | PEN verte išreikštas rišiklio kietumas turi būti 40–60, 60–80 arba net 80–100, atsižvelgiant į šalies klimato sąlygas. Taikoma taisyklė, jeigu ji atitinka nusistovėjusią praktiką, kad turi būti naudojamas kuo kietesnis rišiklis; |
| g) | prieš volavimą pasirenkama tokia mišinio temperatūra, kad voluojant būtų užtikrintas būtinas dangos akytumas. Stengiantis, kad kuo patikimiau būtų laikomasi pirmiau 2.1–2.4 punktuose nurodytų reikalavimų, dangos sutankinimas turi būti nustatomas ne tik tinkamai pasirenkant mišinio temperatūrą, bet ir pasirenkant reikiamą volavimo skaičių bei plentvolį. |

a)

smėlio frakciją (0,063  mm < kvadratinių sieto akučių dydis < 2 mm) turi sudaryti ne daugiau kaip 55 proc. gamtinio smėlio ir bent 45 proc. smulkinto smėlio;

b)

dangos pagrindo ir išlyginamojo sluoksnio smėlis turi užtikrinti gerą stabilumą ir lygumą pagal geriausią kelių tiesimo patirtį;

c)

turi būti sutrupinti labai atsparios trupinimui medžiagos grūdeliai (suskaldomi visi grūdeliai);

d)

mišiniuose naudojami grūdeliai turi būti išplauti;

e)

į dangą neturi būti dedama jokių papildomų grūdelių;

f)

PEN verte išreikštas rišiklio kietumas turi būti 40–60, 60–80 arba net 80–100, atsižvelgiant į šalies klimato sąlygas. Taikoma taisyklė, jeigu ji atitinka nusistovėjusią praktiką, kad turi būti naudojamas kuo kietesnis rišiklis;

g)

prieš volavimą pasirenkama tokia mišinio temperatūra, kad voluojant būtų užtikrintas būtinas dangos akytumas. Stengiantis, kad kuo patikimiau būtų laikomasi pirmiau 2.1–2.4 punktuose nurodytų reikalavimų, dangos sutankinimas turi būti nustatomas ne tik tinkamai pasirenkant mišinio temperatūrą, bet ir pasirenkant reikiamą volavimo skaičių bei plentvolį.

1 lentelė. Dangos konstrukcijos rekomendacijos

| | Tikslinės vertės | Leidžiamosios nuokrypos |
| --- | --- | --- |
| Pagal bendrą mišinio masę | Pagal užpildo masę |
| Akmenų masė, sieto kvadratinių akučių dydis (SM) > 2 mm | 47,6  % | 50,5  % | ± 5 |
| Smėlio masė 0,063 < SM < 2 mm | 38,0  % | 40,2  % | ± 5 |
| Užpildo masė SM < 0,063  mm | 8,8  % | 9,3  % | ± 2 |
| Rišiklio masė (bitumas) | 5,8  % | — | ±0,5 |
| Didžiausias skaldos gabalėlių dydis | 8 mm | 6,3 – 10 |
| Rišiklio kietumas | (žr. 3.2.2 punkto f papunktį) | |
| Gludintų akmenų dydis (PSV) | > 50 | |
| Sutankinimas, atitinkantis Maršalo sutankinimą | 98 % | |

Tikslinės vertės

Leidžiamosios nuokrypos

Pagal bendrą mišinio masę

Pagal užpildo masę

Akmenų masė, sieto kvadratinių akučių dydis (SM) > 2 mm

47,6  %

50,5  %

± 5

Smėlio masė 0,063 < SM < 2 mm

38,0  %

40,2  %

± 5

Užpildo masė SM < 0,063  mm

8,8  %

9,3  %

± 2

Rišiklio masė (bitumas)

5,8  %

—

±0,5

Didžiausias skaldos gabalėlių dydis

8 mm

6,3 – 10

Rišiklio kietumas

(žr. 3.2.2 punkto f papunktį)

Gludintų akmenų dydis (PSV)

> 50

Sutankinimas, atitinkantis Maršalo sutankinimą

98 %

4.

Bandymo metodas

4.1.

Liekamojo akytumo matavimas

Atliekant šį matavimą, bent iš keturių tolygiai tarp AA ir BB linijų pasiskirsčiusių skirtingų bandymų kelio vietų turi būti paimti kernai (žr. 1 paveikslą). Siekiant, kad ratų vėžių vietoje nebūtų pažeistas dangos vienalytiškumas ir lygumas, kernai turėtų būti imami iš dangos ne ratų vėžių vietoje, o iš greta vėžių esančios dangos. Du kernai (mažiausiai) turėtų būti paimti iš greta ratų vėžių esančios dangos, o vienas (mažiausiai) – iš vietos, esančios maždaug viduryje tarp ratų vėžių ir kiekvieno mikrofono.

Jeigu manoma, kad vienalytiškumo reikalavimų nesilaikoma (žr. 2.4 punktą), kernus galima imti iš didesnio skaičiaus bandymo plote esančių vietų.

Nustatomas kiekvieno kerno liekamasis akytumas, o tada pagal visus kernus apskaičiuojama vidutinė vertė ir palyginama su 2.1 punkto reikalavimu. Be to, kiekvieno kerno akytumas turi būti ne didesnis kaip 10 proc. Bandymų vietos dangos klojėjui primenama apie keblumus, kurių gali kilti, jeigu ta vieta būtų šildoma vamzdžiais arba elektros laidais ir jeigu iš jos tektų imti kernus. Tokios įrangos montavimas turi būti kruopščiai suplanuotas pagal būsimas kernų ėmimo vietas. Rekomenduojama palikti keletą maždaug 200 × 300 mm dydžio plotų, kuriuose nebūtų nutiesta nei vamzdžių, nei laidų arba kuriuose jie būtų nutiesti pakankamai giliai, kad iš viršutinio dangos sluoksnio imant kernus, jie nebūtų apgadinti.

4.2.

Garso sugerties koeficientas

Garso sugerties koeficientas (įprastas sklidimas) matuojamas kompleksinės akustinės varžos vamzdžiu, taikant ISO 10534-1 „Akustika. Garso sugerties koeficiento ir pilnutinės varžos nustatymas interferometrais“ nustatytą procedūrą“ (2).

Ruošiant bandymo mėginius, laikomasi tų pačių reikalavimų, kaip ir nustatant liekamąjį akytumą (žr. 4.1 punktą). Garso sugerties matavimo intervalas turi būti 400–800 Hz ir 800–1 600  Hz (bent pagrindiniai trečios oktavos juostų dažniai), taip pat turi būti nustatytos didžiausios abiejų tų dažnių intervalų vertės. Tada apskaičiuojamas visų tiriamų kernų verčių vidurkis ir gaunamas galutinis rezultatas.

4.3.

Tūrinis makrotekstūros matavimas

Pagal šį standartą turi būti matuojamas tekstūros gylis išilgai bandymo atkarpa važiuojančių ratų vėžių bent 10 vietų, viena nuo kitos nutolusių vienodais atstumais, ir nustatoma vidutinė vertė, kuri lyginama su apibrėžtu mažiausiu tekstūros gyliu. Procedūros aprašas pateiktas ISO 10844:1994

  ISO 10844:2011
  . [55 pakeit.]

5.

Tvarumas ir priežiūra

5.1.

Senėjimo poveikis

Kaip ir bet kokių kitų paviršių atveju, manoma, kad dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo lygis, išmatuotas dangos paviršiuje, po 6–12 mėnesių nuo tos dangos paklojimo gali šiek tiek padidėti.

Reikiamas charakteristikas danga pasieks ne anksčiau kaip po keturių savaičių nuo dangos paklojimo. Senėjimo poveikis, kai matuojamas sunkvežimių keliamas triukšmas, paprastai yra mažesnis, nei matuojant lengvųjų automobilių keliamą triukšmą.

Tvarumas daugiausia priklauso nuo danga važinėjančių transporto priemonių, kurios dangą gludina ir tankina. Danga turi būti reguliariai tikrinama, kaip nurodyta 2.5 punkte.

5.2.

Dangos priežiūra

Nuo dangos turi būti nuvalytos palaidos nuolaužos arba dulkės, galinčios labai sumažinti tikrąjį tekstūros gylį. Šalyse, kuriose būna šaltos žiemos, ledui tirpdyti kartais naudojama druska. Dėl druskos danga laikinai arba visam laikui gali pasikeisti taip, kad padidės triukšmas, todėl druskos naudoti nerekomenduojama.

5.3.

Bandymų aikštelės dangos keitimas

Jeigu bandymų keliui reikalinga nauja danga, paprastai užtenka ją pakloti tik bandymų atkarpoje (1 paveiksle parodyta, kad jos plotis yra 3 m), kuria važinėja transporto priemonės, jeigu bandymo aikštelė už tos juostos atitinka liekamojo akytumo arba garso sugerties, kai buvo matuojama, reikalavimus.

6.

Bandymų vietos dangos ir ant jos daromų bandymų dokumentai

6.1.

Bandymų vietos dangos dokumentai

Bandymų vietos dangos dokumentuose pateikiami tokie duomenys:

6.1.1.

Bandymo kelio vieta.

6.1.2.

Rišiklio tipas, rišiklio kietumas, užpildo tipas, didžiausias teorinis betono tankis (DR), viršutinio sluoksnio storis ir pagal kernus, paimtus iš bandymų kelio, nustatyta granuliometrinės sudėties kreivė.

6.1.3.

Tankinimo metodas (pvz., plentvolio tipas, plentvolio masė ir važiavimų skaičius).

6.1.4.

Mišinio temperatūra, aplinkos oro temperatūra ir vėjo greitis dangos klojimo metu.

6.1.5.

Dangos klojimo data ir rangovas.

6.1.6.

Visų arba bent paskutinio bandymo rezultatas, įskaitant:

6.1.6.1.

Kiekvieno kerno liekamąjį akytumą.

6.1.6.2.

Bandymų aikštelės vietas, iš kurių buvo paimti kernai akytumo matavimams atlikti.

6.1.6.3.

Kiekvieno kerno garso sugerties koeficientą (jei matuojamas). Nurodomi kiekvieno kerno rezultatai ir kiekvieno dažnio diapazonas bei bendras vidurkis.

6.1.6.4.

Bandymų aikštelės vietos, iš kurių buvo paimti kernai sugerties matavimui atlikti.

6.1.6.5.

Tekstūros gylis, įskaitant bandymų skaičių ir standartinį nuokrypį.

6.1.6.6.

Už bandymus atsakinga institucija pagal 6.1.6.1 ir 6.1.6.2 punktus ir naudotos įrangos tipas.

6.1.6.7.

Bandymo (-ų) atlikimo data ir kernų paėmimo iš bandymų kelio data.

6.2.

Transporto priemonės keliamo triukšmo bandymų, atliktų važiuojant kelio danga, dokumentai

Transporto priemonės keliamo triukšmo bandymo (-ų) dokumentuose nurodoma, ar įvykdyti visi šio standarto reikalavimai. Pagal 6.1 punktą pateikiama nuoroda į dokumentą, kuriame aprašyti atitiktį standartams patvirtinantys rezultatai.

---

(1)  ISO10844:1994.

  Per pirmuosius penkerius metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos gamintojai gali naudoti bandymo kelius, kurie sertifikuoti pagal standartą ISO 10844:1994 arba ISO 10844:2011
  .
  Po tos datos gamintojai naudoja tik standartą ISO 10844:2011 atitinkančius bandymų kelius. [53 pakeit.]

(2)  Turi būti paskelbta.

VIII PRIEDAS

Matavimo metodas papildomų nuostatų dėl garso skleidimo laikymuisi įvertinti

| 1. | Bendra informacija |
| --- | --- |
| | Šiame priede aprašomas matavimo metodas, skirtas įvertinti, kaip transporto priemonė atitinka 8 straipsnyje pateiktas papildomas nuostatas dėl garso skleidimo (angl. ASEP). |
| | Teikiant tipo patvirtinimo paraišką neprivaloma atlikti tikrų bandymų. Gamintojas pasirašo atitikties deklaraciją, nurodytą šio priedo 1 priedėlyje. Tipo patvirtinimo institucija gali paprašyti papildomos informacijos apie atitikties deklaraciją ir atlikti toliau aprašytus bandymus. |
| | VIII priede numatytai analizei būtina atlikti bandymą pagal II priedą. II priede numatytas bandymas atliekamas ant to paties bandymų kelio, nustačius sąlygas, panašias į šiame priede reikalaujamų bandymų sąlygas. |
| 2. | Matavimo metodas |
| 2.1. | Matavimo prietaisai ir matavimo sąlygos |
| | Jei nenurodyta kitaip, matavimo prietaisai, matavimo sąlygos ir transporto priemonės sąlygos yra lygiavertės nurodytosioms II priedo 2 ir 3 punktuose. |
| | Jei transporto priemonė gali veikti kitais režimais, kurie turi poveikio garso skleidimui, visi režimai turi atitikti šio priedo reikalavimus; jei gamintojas atliko bandymus, kad patvirtinimo institucijai įrodytų atitiktį šiems reikalavimams; bandymo ataskaitoje pateikiami atliekant tuos bandymus naudoti režimai. |
| 2.2. | Bandymo metodas |
| | Jei nenurodyta kitaip, taikomos II priedo 4.1–4.1.2.1.2.2 punktuose nurodytos sąlygos ir procedūros. Pagal šį priedą matuojami ir vertinami vieno bandomojo važiavimo rezultatai. |
| 2.3. | Kontrolinis intervalas |
| | Naudojimo sąlygos: |
| | Transporto priemonės greitis VAA ASEP: vAA ≥ 20 km/h |
| | Transporto priemonės pagreitis awot ASEP: awot ≤ 5,0  m/s2

  4,0  m/s2
  [56 pakeit.] |
| | Variklio sukimosi dažnis nBB ASEP nBB ≤ 2,0 * PMR-0,222 * s arba |
| | nBB ≤ 0,9 * s, taikant mažesnįjį
  Transporto priemonės greitis VBB ASEP:
  jei nBB ASEP pasiekiamas viena pavara vBB ≤ 70 km/h
  visais kitais atvejais vBB ≤ 80 km/h
  pavaros k ≤ perdavimo skaičius i, nustatytas II priede |
| | Jei transporto priemonė žemiausia leidžiama pavara iki 70 km/h greičio nepasiekia didžiausiojo variklio sukimosi dažnio, didžiausias jos greitis yra 80 km/h. |
| 2.4. | Pavarų perdavimo skaičius |
| | Papildomos nuostatos dėl garso skleidimo taikomos visiems perdavimo skaičiams k, kuriems esant bandymo rezultatai patenka į šio priedo 2.3 punkte apibrėžtą kontrolinį intervalą. |
| | Jei transporto priemonės yra su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir CVT (1) ir bandomos neužfiksavus perdavimo skaičių, bandant galima sumažinti perdavimo skaičių iki mažesnio ir taikyti didesnį pagreitį. Neleidžiama įjungti aukštesnės pavaros ir naudoti mažesnio pagreičio. Neturi būti įjungiama pavara, kai susidarančios sąlygos nedera su ribinėmis sąlygomis. Tokiu atveju leidžiama sukurti ir naudoti elektroninius ar mechaninius įtaisus, įskaitant kitas pavarų perjungimo svirties padėtis. |
| | Kad ASEP bandymas būtų atliekamas tipinėmis sąlygomis ir jį būtų galima pakartoti (tipo patvirtinimo institucijai), transporto priemonės bandomos naudojant gamyklinės pavarų dėžės kalibravimą. [57 pakeit.] |
| 2.5. | Tikslinės sąlygos |
| | Skleidžiamas triukšmas matuojamas keturiuose toliau nurodytuose bandymo taškuose, esant kiekvienam leidžiamam perdavimo skaičiui. |
| | Pirmasis bandymo taškas P1 nustatomas pagal pradinį greitį vAA = 20 km/h. Jei neįmanoma pasiekti pastovaus pagreičio sąlygų, greitis didinamas 5 km/h pakopomis, kol pasiekiamas pastovus pagreitis. |
| | Ketvirtasis bandymo taškas P4 nustatomas pagal didžiausiąjį transporto priemonės greitį ties linija BB', esant tam perdavimo skaičiui ir 2.3 punkte nurodytomis ribinėmis sąlygomis. |
| | Kiti du bandymo taškai nustatomi pagal šią formulę: |
| | Bandymo taškas Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1)/3) * (vBB_4 – vBB_1) kai j = 2 ir 3
  čia: |
| | vBB_1 = bandymo taško P1 transporto priemonės greitis ties linija BB'
  vBB_4 = bandymo taško P4 transporto priemonės greitis ties linija BB'
  vBB_j leidžiamoji nuokrypa: ± 3 km/h
  Visiems bandymo taškams taikomos 2.3 punkte nurodytos ribinės sąlygos. |
| 2.6. | Transporto priemonės bandymas |
| | Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją. |
| | Ties AA' linija akceleratorius nuspaudžiamas iki galo. Norint pasiekti stabilesnį pagreitį arba išvengti pavaros sumažinimo tarp linijų AA' ir BB', prieš liniją AA' galima naudoti išankstinį pagreitį. Akceleratorius turi būti laikomas nuspaustas, kol transporto priemonės galas pasiekia BB' liniją. |
| | Per kiekvieną bandomąjį važiavimą nustatomi ir užregistruojami šie parametrai: |
| | Didžiausiasis A svertinis garso slėgio lygis abiejose transporto priemonės pusėse, nustatytas kiekvieną kartą transporto priemonei pravažiuojant tarp dviejų linijų AA' ir BB', matematiškai suapvalinimas dešimtųjų tikslumu (Lwot, kj). Jeigu garso maksimumas akivaizdžiai nedera su bendru nustatytu garso lygiu, matavimo rezultatas atmetamas. Matavimai kairėje ir dešinėje pusėse atliekami vienu metu arba atskirai. |
| | Pateikiami greičio matavimų rezultatai ties AA' ir BB' iki pirmojo reikšminio dešimtainio skaitmens po kablelio (vAA, kj; vBB, kj). |
| | Jei taikoma, variklio sukimosi dažnio duomenys ties linijomis AA' ir BB' pateikiami sveikaisiais skaičiais (nAA, kj; nBB, kj). |
| | Apskaičiuotasis pagreitis nustatomas pagal II priedo 4.1.2.1.2 punkto formulę ir pateikiamas šimtųjų tikslumu (awot, test, kj). |
| 3. | Rezultatų analizė |
| 3.1. | Kiekvieno perdavimo skaičiaus inkaravimo taško nustatymas |
| | Atliekant II priede nurodytą pagreičio bandymą ir matuojant i ar žemesne pavara, inkaravimo tašką sudaro didžiausiasis garso lygis Lwoti, pateikiamas variklio sukimosi dažnis nwoti ir transporto priemonės greitis vwoti ties linija BB', kai taikomas perdavimo skaičius i. |
| | Lanchor, i = Lwoti, Annex II

  nanchor, i = nBB, woti, Annex II

  vanchor, i = vBB, woti, Annex II |
| | Atliekant II priede nurodytą pagreičio bandymą ir matuojant i+1 pavara, inkaravimo tašką sudaro didžiausiasis garso lygis Lwoti+1, pateikiamas variklio sukimosi dažnis nwoti+1 ir transporto priemonės greitis vwoti+1 ties linija BB', kai taikomas perdavimo skaičius i+1. |
| | Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

  nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

  vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex II |
| 3.2. | Kiekvienos pavaros regresijos linijos nuolydis |
| | Garso matavimo rezultatai įvertinami kaip variklio sukimosi dažnio funkcija, kaip nurodyta 3.2.1 punkte. |
| 3.2.1. | Kiekvienos pavaros regresijos linijos nuolydžio skaičiavimas |
| | Tiesinės regresijos linija apskaičiuojama naudojant inkaravimo tašką ir keturis koreliuotus papildomus matavimo rezultatus. |
| | (dB/1 000 min-1) |
| | Čia:

  ir

  ; |
| | čia: nj = variklio sukimosi dažnis, išmatuotas ties linija BB’. |
| 3.2.2. | Kiekvienos pavaros regresijos linijos nuolydis |
| | Tolesniam apskaičiavimui naudojamas konkrečios pavaros Slopek yra 3.2.1 punkto skaičiavimo rezultatas, suapvalintas dešimtųjų tikslumu, bet ne didesnis kaip 5 dB/1 000  min-1. |
| 3.3. | Kiekvienam matavimui numatyto tiesinio triukšmo lygio padidėjimo apskaičiavimas |
| | Matavimo taško j ir pavaros k garso lygis LASEP, kj apskaičiuojami naudojant variklio sukimosi dažnį, išmatuotą kiekviename matavimo taške, ir 3.2 punkte nurodytą nuolydį iki konkretaus kiekvieno perdavimo skaičiaus inkaravimo taško. |
| | Kai nBB_k, j ≤ nanchor, k: |
| | LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000
  For nBB_k, j > nanchor, k:
  LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000
  čia: Y= 1 |
| 3.4. | Bandiniai |
| | Tipo patvirtinimo institucijos reikalavimu atliekami du papildomi važiavimai ribinėmis sąlygomis pagal šio priedo 2.3 punktą. |
| 4. | Rezultatų aiškinimas |
| | Turi būti įvertintas kiekvienas atskiras triukšmo matavimo rezultatas. |
| | Garso lygis kiekviename konkrečiame matavimo taške neturi viršyti šių ribų:
  Lkj ≤ LASEP_k.j + x
  čia:
  x = 3 dB(A), kai transporto priemonė yra su nefiksuojama automatine transmisija arba nefiksuojama CVT;
  x = 2 dB(A) + ribinė vertė Lurban iš II priedo visoms kitoms transporto priemonėms. |
| | Jei kuriame nors taške išmatuotas triukšmo lygis viršija ribą, tame pačiame taške atliekami du papildomi matavimai, skirti matavimo neapibrėžčiai patikrinti. Transporto priemonė tebeatitinka papildomas nuostatas dėl garso skleidimo, jei trijų galiojančių matavimų rezultatų vidurkis tame konkrečiame taške atitinka specifikaciją. |
| 5. | Etaloninio garso vertinimas |
| | Etaloninis garsas vertinamas viename taške, naudojant vieną atskirą pavarą, imituojant pagreitį nuo pradinio greičio vaa = 50 km/h ir pasiekiant baigiamąjį greitį vbb = 61 km/h. Kaip laikomasi garso reikalavimo šiame taške, galima apskaičiuoti pagal 3.2.2 punkte gautus rezultatus ir toliau pateiktas specifikacijas arba įvertinti tiesioginiu matavimu, naudojant toliau nurodytą pavarą. |
| 5.1. | Pavara k nustatoma taip: |
| | k = 3, kai transmisija neautomatinė arba automatinė iki 5 pavarų;
  k = 4, kai transmisija automatinė, turinti 6 ir daugiau pavarų. |
| | Jei nėra atskirų perdavimo skaičių, pvz., automatinės nefiksuojamos transmisijos arba nefiksuojamos CVT, perdavimo skaičius tolesniam skaičiavimui nustatomas pagal II priede nustatyto pagreičio bandymo rezultatą, naudojant užregistruotą variklio sukimosi dažnį ir transporto priemonės greitį ties linija BB’. |
| 5.2. | Etaloninio variklio sukimosi dažnio nref k nustatymas |
| | Etaloninis variklio sukimosi dažnis nref_k apskaičiuojamas naudojant k pavarų perdavimo skaičių esant etaloniniam greičiui vref = 61 km/h. |
| 5.3. | Lref skaičiavimas |
| | Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k)/1000
  Lref turi būti ne didesnis kaip 76 dB(A). |
| | Transporto priemonių, kuriose įrengta neautomatinė pavarų dėžė su daugiau kaip keturiomis priekinėmis pavaromis ir variklis, išvystantis didesnę kaip 140 kW didžiausiąją galią (JT EEK), kurių didžiausiosios galios ir didžiausiosios masės santykis didesnis kaip 75 kW/t, Lref turi būti ne didesnis kaip 79 dB(A). |
| | Transporto priemonių, kuriose įrengta automatinė pavarų dėžė su daugiau kaip keturiomis priekinėmis pavaromis ir variklis, išvystantis didesnę kaip 140 kW didžiausiąją galią (JT EEK), kurių didžiausiosios galios ir didžiausiosios masės santykis didesnis kaip 75 kW/t, Lref turi būti ne didesnis kaip 78 dB(A). |
| 6. | Papildomų nuostatų dėl garso skleidimo įvertinimas taikant L_Urban principą |
| 6.1. | Bendra informacija |
| | Ši įvertinimo procedūra yra alternatyva, kurią transporto priemonės gamintojas pasirenka vietoj šio priedo 3 punkte aprašytos procedūros, ir ji taikoma visoms transporto priemonių technologijoms. Už tinkamo bandymo būdo nustatymą atsako transporto priemonės gamintojas. Jei nenustatyta kitaip, visi bandymai ir apskaičiavimai atliekami, kaip nurodyta šio reglamento II priede. |
| 6.2. | Lurban_ASEP apskaičiavimas |
| | Pagal bet kurį Lwot_ASEP, išmatuotą pagal šį priedą, Lurban_ASEP apskaičiuojamas taip: |
| | a) | šio reglamento II priedo 4.1.2.1.2.1 arba 4.1.2.1.2.2 punkte nurodytu būdu apskaičiuojamas awot test ASEP; |

1.

Bendra informacija

Šiame priede aprašomas matavimo metodas, skirtas įvertinti, kaip transporto priemonė atitinka 8 straipsnyje pateiktas papildomas nuostatas dėl garso skleidimo (angl. ASEP).

Teikiant tipo patvirtinimo paraišką neprivaloma atlikti tikrų bandymų. Gamintojas pasirašo atitikties deklaraciją, nurodytą šio priedo 1 priedėlyje. Tipo patvirtinimo institucija gali paprašyti papildomos informacijos apie atitikties deklaraciją ir atlikti toliau aprašytus bandymus.

VIII priede numatytai analizei būtina atlikti bandymą pagal II priedą. II priede numatytas bandymas atliekamas ant to paties bandymų kelio, nustačius sąlygas, panašias į šiame priede reikalaujamų bandymų sąlygas.

2.

Matavimo metodas

2.1.

Matavimo prietaisai ir matavimo sąlygos

Jei nenurodyta kitaip, matavimo prietaisai, matavimo sąlygos ir transporto priemonės sąlygos yra lygiavertės nurodytosioms II priedo 2 ir 3 punktuose.

Jei transporto priemonė gali veikti kitais režimais, kurie turi poveikio garso skleidimui, visi režimai turi atitikti šio priedo reikalavimus; jei gamintojas atliko bandymus, kad patvirtinimo institucijai įrodytų atitiktį šiems reikalavimams; bandymo ataskaitoje pateikiami atliekant tuos bandymus naudoti režimai.

2.2.

Bandymo metodas

Jei nenurodyta kitaip, taikomos II priedo 4.1–4.1.2.1.2.2 punktuose nurodytos sąlygos ir procedūros. Pagal šį priedą matuojami ir vertinami vieno bandomojo važiavimo rezultatai.

2.3.

Kontrolinis intervalas

Naudojimo sąlygos:

Transporto priemonės greitis VAA ASEP: vAA ≥ 20 km/h

Transporto priemonės pagreitis awot ASEP: awot ≤ 5,0  m/s2

  4,0  m/s2
  [56 pakeit.]

Variklio sukimosi dažnis nBB ASEP nBB ≤ 2,0 * PMR-0,222 * s arba

nBB ≤ 0,9 * s, taikant mažesnįjį

Transporto priemonės greitis VBB ASEP:

jei nBB ASEP pasiekiamas viena pavara vBB ≤ 70 km/h

visais kitais atvejais vBB ≤ 80 km/h

pavaros k ≤ perdavimo skaičius i, nustatytas II priede

Jei transporto priemonė žemiausia leidžiama pavara iki 70 km/h greičio nepasiekia didžiausiojo variklio sukimosi dažnio, didžiausias jos greitis yra 80 km/h.

2.4.

Pavarų perdavimo skaičius

Papildomos nuostatos dėl garso skleidimo taikomos visiems perdavimo skaičiams k, kuriems esant bandymo rezultatai patenka į šio priedo 2.3 punkte apibrėžtą kontrolinį intervalą.

Jei transporto priemonės yra su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir CVT (1) ir bandomos neužfiksavus perdavimo skaičių, bandant galima sumažinti perdavimo skaičių iki mažesnio ir taikyti didesnį pagreitį. Neleidžiama įjungti aukštesnės pavaros ir naudoti mažesnio pagreičio. Neturi būti įjungiama pavara, kai susidarančios sąlygos nedera su ribinėmis sąlygomis. Tokiu atveju leidžiama sukurti ir naudoti elektroninius ar mechaninius įtaisus, įskaitant kitas pavarų perjungimo svirties padėtis.

Kad ASEP bandymas būtų atliekamas tipinėmis sąlygomis ir jį būtų galima pakartoti (tipo patvirtinimo institucijai), transporto priemonės bandomos naudojant gamyklinės pavarų dėžės kalibravimą. [57 pakeit.]

2.5.

Tikslinės sąlygos

Skleidžiamas triukšmas matuojamas keturiuose toliau nurodytuose bandymo taškuose, esant kiekvienam leidžiamam perdavimo skaičiui.

Pirmasis bandymo taškas P1 nustatomas pagal pradinį greitį vAA = 20 km/h. Jei neįmanoma pasiekti pastovaus pagreičio sąlygų, greitis didinamas 5 km/h pakopomis, kol pasiekiamas pastovus pagreitis.

Ketvirtasis bandymo taškas P4 nustatomas pagal didžiausiąjį transporto priemonės greitį ties linija BB', esant tam perdavimo skaičiui ir 2.3 punkte nurodytomis ribinėmis sąlygomis.

Kiti du bandymo taškai nustatomi pagal šią formulę:

Bandymo taškas Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1)/3) * (vBB_4 – vBB_1) kai j = 2 ir 3

čia:

vBB_1 = bandymo taško P1 transporto priemonės greitis ties linija BB'

vBB_4 = bandymo taško P4 transporto priemonės greitis ties linija BB'

vBB_j leidžiamoji nuokrypa: ± 3 km/h

Visiems bandymo taškams taikomos 2.3 punkte nurodytos ribinės sąlygos.

2.6.

Transporto priemonės bandymas

Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją.

Ties AA' linija akceleratorius nuspaudžiamas iki galo. Norint pasiekti stabilesnį pagreitį arba išvengti pavaros sumažinimo tarp linijų AA' ir BB', prieš liniją AA' galima naudoti išankstinį pagreitį. Akceleratorius turi būti laikomas nuspaustas, kol transporto priemonės galas pasiekia BB' liniją.

Per kiekvieną bandomąjį važiavimą nustatomi ir užregistruojami šie parametrai:

Didžiausiasis A svertinis garso slėgio lygis abiejose transporto priemonės pusėse, nustatytas kiekvieną kartą transporto priemonei pravažiuojant tarp dviejų linijų AA' ir BB', matematiškai suapvalinimas dešimtųjų tikslumu (Lwot, kj). Jeigu garso maksimumas akivaizdžiai nedera su bendru nustatytu garso lygiu, matavimo rezultatas atmetamas. Matavimai kairėje ir dešinėje pusėse atliekami vienu metu arba atskirai.

Pateikiami greičio matavimų rezultatai ties AA' ir BB' iki pirmojo reikšminio dešimtainio skaitmens po kablelio (vAA, kj; vBB, kj).

Jei taikoma, variklio sukimosi dažnio duomenys ties linijomis AA' ir BB' pateikiami sveikaisiais skaičiais (nAA, kj; nBB, kj).

Apskaičiuotasis pagreitis nustatomas pagal II priedo 4.1.2.1.2 punkto formulę ir pateikiamas šimtųjų tikslumu (awot, test, kj).

3.

Rezultatų analizė

3.1.

Kiekvieno perdavimo skaičiaus inkaravimo taško nustatymas

Atliekant II priede nurodytą pagreičio bandymą ir matuojant i ar žemesne pavara, inkaravimo tašką sudaro didžiausiasis garso lygis Lwoti, pateikiamas variklio sukimosi dažnis nwoti ir transporto priemonės greitis vwoti ties linija BB', kai taikomas perdavimo skaičius i.

Lanchor, i = Lwoti, Annex II

nanchor, i = nBB, woti, Annex II

vanchor, i = vBB, woti, Annex II

Atliekant II priede nurodytą pagreičio bandymą ir matuojant i+1 pavara, inkaravimo tašką sudaro didžiausiasis garso lygis Lwoti+1, pateikiamas variklio sukimosi dažnis nwoti+1 ir transporto priemonės greitis vwoti+1 ties linija BB', kai taikomas perdavimo skaičius i+1.

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex II

3.2.

Kiekvienos pavaros regresijos linijos nuolydis

Garso matavimo rezultatai įvertinami kaip variklio sukimosi dažnio funkcija, kaip nurodyta 3.2.1 punkte.

3.2.1.

Kiekvienos pavaros regresijos linijos nuolydžio skaičiavimas

Tiesinės regresijos linija apskaičiuojama naudojant inkaravimo tašką ir keturis koreliuotus papildomus matavimo rezultatus.

Image

(dB/1 000 min-1)

Image

Image

čia: nj = variklio sukimosi dažnis, išmatuotas ties linija BB’.

3.2.2.

Kiekvienos pavaros regresijos linijos nuolydis

Tolesniam apskaičiavimui naudojamas konkrečios pavaros Slopek yra 3.2.1 punkto skaičiavimo rezultatas, suapvalintas dešimtųjų tikslumu, bet ne didesnis kaip 5 dB/1 000  min-1.

3.3.

Kiekvienam matavimui numatyto tiesinio triukšmo lygio padidėjimo apskaičiavimas

Matavimo taško j ir pavaros k garso lygis LASEP, kj apskaičiuojami naudojant variklio sukimosi dažnį, išmatuotą kiekviename matavimo taške, ir 3.2 punkte nurodytą nuolydį iki konkretaus kiekvieno perdavimo skaičiaus inkaravimo taško.

Kai nBB_k, j ≤ nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000

For nBB_k, j > nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1 000

čia: Y= 1

3.4.

Bandiniai

Tipo patvirtinimo institucijos reikalavimu atliekami du papildomi važiavimai ribinėmis sąlygomis pagal šio priedo 2.3 punktą.

4.

Rezultatų aiškinimas

Turi būti įvertintas kiekvienas atskiras triukšmo matavimo rezultatas.

Garso lygis kiekviename konkrečiame matavimo taške neturi viršyti šių ribų:

Lkj ≤ LASEP_k.j + x

čia:

x = 3 dB(A), kai transporto priemonė yra su nefiksuojama automatine transmisija arba nefiksuojama CVT;

x = 2 dB(A) + ribinė vertė Lurban iš II priedo visoms kitoms transporto priemonėms.

Jei kuriame nors taške išmatuotas triukšmo lygis viršija ribą, tame pačiame taške atliekami du papildomi matavimai, skirti matavimo neapibrėžčiai patikrinti. Transporto priemonė tebeatitinka papildomas nuostatas dėl garso skleidimo, jei trijų galiojančių matavimų rezultatų vidurkis tame konkrečiame taške atitinka specifikaciją.

5.

Etaloninio garso vertinimas

Etaloninis garsas vertinamas viename taške, naudojant vieną atskirą pavarą, imituojant pagreitį nuo pradinio greičio vaa = 50 km/h ir pasiekiant baigiamąjį greitį vbb = 61 km/h. Kaip laikomasi garso reikalavimo šiame taške, galima apskaičiuoti pagal 3.2.2 punkte gautus rezultatus ir toliau pateiktas specifikacijas arba įvertinti tiesioginiu matavimu, naudojant toliau nurodytą pavarą.

5.1.

Pavara k nustatoma taip:

k = 3, kai transmisija neautomatinė arba automatinė iki 5 pavarų;

k = 4, kai transmisija automatinė, turinti 6 ir daugiau pavarų.

Jei nėra atskirų perdavimo skaičių, pvz., automatinės nefiksuojamos transmisijos arba nefiksuojamos CVT, perdavimo skaičius tolesniam skaičiavimui nustatomas pagal II priede nustatyto pagreičio bandymo rezultatą, naudojant užregistruotą variklio sukimosi dažnį ir transporto priemonės greitį ties linija BB’.

5.2.

Etaloninio variklio sukimosi dažnio nref k nustatymas

Etaloninis variklio sukimosi dažnis nref_k apskaičiuojamas naudojant k pavarų perdavimo skaičių esant etaloniniam greičiui vref = 61 km/h.

5.3.

Lref skaičiavimas

Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k)/1000

Lref turi būti ne didesnis kaip 76 dB(A).

Transporto priemonių, kuriose įrengta neautomatinė pavarų dėžė su daugiau kaip keturiomis priekinėmis pavaromis ir variklis, išvystantis didesnę kaip 140 kW didžiausiąją galią (JT EEK), kurių didžiausiosios galios ir didžiausiosios masės santykis didesnis kaip 75 kW/t, Lref turi būti ne didesnis kaip 79 dB(A).

Transporto priemonių, kuriose įrengta automatinė pavarų dėžė su daugiau kaip keturiomis priekinėmis pavaromis ir variklis, išvystantis didesnę kaip 140 kW didžiausiąją galią (JT EEK), kurių didžiausiosios galios ir didžiausiosios masės santykis didesnis kaip 75 kW/t, Lref turi būti ne didesnis kaip 78 dB(A).

6.

Papildomų nuostatų dėl garso skleidimo įvertinimas taikant L_Urban principą

6.1.

Bendra informacija

Ši įvertinimo procedūra yra alternatyva, kurią transporto priemonės gamintojas pasirenka vietoj šio priedo 3 punkte aprašytos procedūros, ir ji taikoma visoms transporto priemonių technologijoms. Už tinkamo bandymo būdo nustatymą atsako transporto priemonės gamintojas. Jei nenustatyta kitaip, visi bandymai ir apskaičiavimai atliekami, kaip nurodyta šio reglamento II priede.

6.2.

Lurban_ASEP apskaičiavimas

Pagal bet kurį Lwot_ASEP, išmatuotą pagal šį priedą, Lurban_ASEP apskaičiuojamas taip:

a)

šio reglamento II priedo 4.1.2.1.2.1 arba 4.1.2.1.2.2 punkte nurodytu būdu apskaičiuojamas awot test ASEP;

| b) | nustatomas transporto priemonės greitis (vBB ASEP) ties linija BB atliekant Lwot ASEP bandymą; |
| --- | --- |

b)

nustatomas transporto priemonės greitis (vBB ASEP) ties linija BB atliekant Lwot ASEP bandymą;

| c) | kP ASEP apskaičiuojamas taip:
  kP ASEP = 1 – (aurban/awot test ASEP)
  Bandymo rezultatų, pagal kuriuos awot test ASEP yra mažesnis kaip a_urban, nepaisoma. |
| --- | --- |

c)

kP ASEP apskaičiuojamas taip:

kP ASEP = 1 – (aurban/awot test ASEP)

Bandymo rezultatų, pagal kuriuos awot test ASEP yra mažesnis kaip a_urban, nepaisoma.

| d) | Lurban measured ASEP apskaičiuojamas taip:
  Lurban measured ASEP =
  Lwot ASEP – kP ASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)
  Tolesniam skaičiavimui naudojamas pagal šio reglamento II priedą nustatytas Lurban, taikant vertę dešimtųjų tikslumu (xx.x). |
| --- | --- |

d)

Lurban measured ASEP apskaičiuojamas taip:

Lurban measured ASEP =

Lwot ASEP – kP ASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)

Tolesniam skaičiavimui naudojamas pagal šio reglamento II priedą nustatytas Lurban, taikant vertę dešimtųjų tikslumu (xx.x).

| e) | Lurban normalized apskaičiuojamas taip:
  Lurban normalized = Lurban measured ASEP – Lurban |
| --- | --- |

e)

Lurban normalized apskaičiuojamas taip:

Lurban normalized = Lurban measured ASEP – Lurban

| f) | Lurban ASEP apskaičiuojamas taip:
  Lurban ASEP =
  Lurban normalized – (0,15 * (VBB ASEP – 50)) |
| --- | --- |

f)

Lurban ASEP apskaičiuojamas taip:

Lurban ASEP =

Lurban normalized – (0,15 * (VBB ASEP – 50))

| g) | ribų laikymasis:
  Lurban ASEP turi būti ne didesnis kaip 3,0 dB. |
| --- | --- |

g)

ribų laikymasis:

Lurban ASEP turi būti ne didesnis kaip 3,0 dB.

---

(1)  Belaipsnės transmisijos.

1 priedėlis

Papildomų nuostatų dėl garso skleidimo laikymosi pareiškimas

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(Gamintojo pavadinimas) patvirtina, kad šio tipo transporto priemonės (tipas, atsižvelgiant į skleidžiamą triukšmą pagal ES reglamentą Nr. ...) atitinka Reglamento Nr. ... 8 straipsnį.

(Gamintojo pavadinimas) tai pareiškia sąžiningai, atlikęs reikiamą transporto priemonių garso skleidimo charakteristikų įvertinimą.

Data:

Įgalioto atstovo pavadinimas:

Įgalioto atstovo parašas:

IX PRIEDAS

Hibridinių ir elektrinių transporto priemonių girdimumo užtikrinimo priemonės

Šis priedas skirtas hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių kelių transporto priemonių garsinei įspėjimo apie transporto priemonę sistemai (AVAS).

| A | Garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema |
| --- | --- |
| 1. | Apibrėžtis |
| | Garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (
  angl. Acoustic Vehicle Alerting System, AVAS) – tai garsą skleidžiantis įtaisas, skirtas

  sistema, skirta hibridinėms elektrinėms ir elektrinėms kelių transporto priemonėms, kuri
  pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams informuoti

  suteikia informacijos apie transporto priemonės veikimą
  . [58 pakeit.] |
| 2. | Sistemos charakteristikos |
| | Jei AVAS įrengiama transporto priemonėje, ji turi atitikti šiuos reikalavimus. |
| 3. | Veikimo sąlygos |
| a) | Garso skleidimo būdas |
| | AVAS turi automatiškai skleisti garsą bent tada, kai transporto priemonė važiuoja mažiausiu greičiu – nuo pradėjimo važiuoti iki maždaug 20 km/h, įskaitant atgalinę eigą, jei taikoma tai transporto priemonių kategorijai. Jei transporto priemonėje įrengtas vidaus degimo variklis, kuris veikia, kai transporto priemonės važiavimo greitis atitinka minėtą intervalą, AVAS gali ir neskleisti garso.
  Transporto priemonėse, kuriose yra atgalinės eigos garsinis įspėjamasis įtaisas, AVAS gali ir neskleisti garso važiuojant atgaline eiga. |
| b) | Laikino nutildymo mygtukas |
| | AVAS gali būti mygtukas, kuriuo ji laikinai išjungiama (laikino nutildymo mygtukas).
  Tačiau, jei yra įrengtas laikino nutildymo mygtukas, transporto priemonėje taip pat turi būti įrengtas vairuotojui, sėdinčiam savo vietoje, matomas įtaisas, rodantis apie transporto priemonės artėjimą informuojančio įtaiso nutildymo būseną.
  AVAS turi būti įrengta taip, kad ją sustabdžius laikino nutildymo mygtuku, sistema galėtų vėl įsijungti.
  Jei laikino nutildymo mygtukas įrengtas transporto priemonėje, jis turi būti ten, kur vairuotojas galėtų jį lengvai pasiekti ir valdyti. |
| c) | Pritildimas |
| | AVAS garso lygis gali būti sumažinamas transporto priemonei važiuojant. |
| 4. | Garso tipas ir garsumas |
| a) | AVAS skleidžiamas garsas turi būti ištisinis, suteikiantis informacijos pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams apie naudojamą transporto priemonę.
  Garsas turėtų aiškiai nurodyti transporto priemonės važiavimo pobūdį ir būti panašus į tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu garsą.



  Tačiau nepriimtini šie ar panašaus tipo garsai:








  i) | sirenų, durų skambučio, varpelio ir avarinių transporto priemonių garsai; |

A

Garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema

1.

Apibrėžtis

Garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (
  angl. Acoustic Vehicle Alerting System, AVAS) – tai garsą skleidžiantis įtaisas, skirtas

  sistema, skirta hibridinėms elektrinėms ir elektrinėms kelių transporto priemonėms, kuri
  pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams informuoti

  suteikia informacijos apie transporto priemonės veikimą
  . [58 pakeit.]

2.

Sistemos charakteristikos

Jei AVAS įrengiama transporto priemonėje, ji turi atitikti šiuos reikalavimus.

3.

Veikimo sąlygos

a)

Garso skleidimo būdas

AVAS turi automatiškai skleisti garsą bent tada, kai transporto priemonė važiuoja mažiausiu greičiu – nuo pradėjimo važiuoti iki maždaug 20 km/h, įskaitant atgalinę eigą, jei taikoma tai transporto priemonių kategorijai. Jei transporto priemonėje įrengtas vidaus degimo variklis, kuris veikia, kai transporto priemonės važiavimo greitis atitinka minėtą intervalą, AVAS gali ir neskleisti garso.

Transporto priemonėse, kuriose yra atgalinės eigos garsinis įspėjamasis įtaisas, AVAS gali ir neskleisti garso važiuojant atgaline eiga.

b)

Laikino nutildymo mygtukas

AVAS gali būti mygtukas, kuriuo ji laikinai išjungiama (laikino nutildymo mygtukas).

Tačiau, jei yra įrengtas laikino nutildymo mygtukas, transporto priemonėje taip pat turi būti įrengtas vairuotojui, sėdinčiam savo vietoje, matomas įtaisas, rodantis apie transporto priemonės artėjimą informuojančio įtaiso nutildymo būseną.

AVAS turi būti įrengta taip, kad ją sustabdžius laikino nutildymo mygtuku, sistema galėtų vėl įsijungti.

Jei laikino nutildymo mygtukas įrengtas transporto priemonėje, jis turi būti ten, kur vairuotojas galėtų jį lengvai pasiekti ir valdyti.

c)

Pritildimas

AVAS garso lygis gali būti sumažinamas transporto priemonei važiuojant.

4.

Garso tipas ir garsumas

a)

AVAS skleidžiamas garsas turi būti ištisinis, suteikiantis informacijos pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams apie naudojamą transporto priemonę.
  Garsas turėtų aiškiai nurodyti transporto priemonės važiavimo pobūdį ir būti panašus į tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu garsą.

Tačiau nepriimtini šie ar panašaus tipo garsai:

i)

sirenų, durų skambučio, varpelio ir avarinių transporto priemonių garsai;

| ii) | pavojaus signalų, pvz., priešgaisrinio, įsilaužimo, dūmų pavojaus, garsai; |
| --- | --- |

ii)

pavojaus signalų, pvz., priešgaisrinio, įsilaužimo, dūmų pavojaus, garsai;

| iii) | protarpinis garsas. |
| --- | --- |

iii)

protarpinis garsas.

Reikėtų vengti tokių ir panašių tipų garsų:

| iv) | melodingų garsų, gyvūnų ir vabzdžių skleidžiamų garsų; |
| --- | --- |

iv)

melodingų garsų, gyvūnų ir vabzdžių skleidžiamų garsų;

| v) | garsų, kurie trukdo atpažinti transporto priemonę ir (arba) jos važiavimą (pvz., greitėjimą, lėtėjimą ir pan.).
  [59 pakeit.] |
| --- | --- |

v)

garsų, kurie trukdo atpažinti transporto priemonę ir (arba) jos važiavimą (pvz., greitėjimą, lėtėjimą ir pan.).
  [59 pakeit.]

b)

AVAS skleidžiamas garsas turėtų

  turi
  aiškiai nurodyti transporto priemonės važiavimo pobūdį
  ir važiavimo kryptį
  , pvz., automatiškai kaitant garso lygį ar su transporto priemonės greičiu suderintas charakteristikas.

c)

AVAS skleidžiamo garso lygis turėtų neviršyti

  negali viršyti
  tokiomis pačiomis sąlygomis tos pačios kategorijos panašios transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo apytikslio garso lygio.

Aplinkos aspektai:

Kuriant AVAS turi būti atsižvelgta į bendrą poveikį vietos aplinkos triukšmui. [60 pakeit.]

X PRIEDAS

ES tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į dujų išmetimo sistemų, kaip atskirų techninių mazgų (pakaitinių dujų išmetimo sistemų), garso lygį

| 1. | ES TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKA |
| --- | --- |
| 1.1. | Paraišką dėl pakaitinės dujų išmetimo sistemos ar jos sudedamosios dalies kaip atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimo suteikimo pagal Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatas pateikia transporto priemonės gamintojas arba minėto atskiro techninio mazgo gamintojas. |
| 1.2. | Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje. |
| 1.3. | Atitinkamos technikos tarnybos prašymu pareiškėjas privalo pateikti: |
| 1.3.1. | sistemos, dėl kurios pateikta ES tipo patvirtinimo paraiška, du pavyzdžius, |
| 1.3.2. | tokio tipo dujų išmetimo sistemą, kuri buvo sumontuota transporto priemonėje jai suteikiant ES tipo patvirtinimą, |
| 1.3.3. | tokio tipo transporto priemonę, į kurią turi būti įmontuojama sistema ir kuri atitinka šio reglamento VI priedo 2.1 punkto reikalavimus, |
| 1.3.4. | atskirą pirmiau aprašyto tipo transporto priemonės variklį. |
| 2. | ŽENKLAI |
| 2.4.1. | Ant pakaitinės dujų išmetimo sistemos arba jos sudedamųjų dalių, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, turi būti nurodyta: |
| 2.4.1.1. | pakaitinės dujų išmetimo sistemos ir jos sudedamųjų dalių gamintojo prekės ženklas arba pavadinimas, |
| 2.4.1.2. | gamintojo parengtas prekės aprašas. |
| 2.4.2. | Šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami, net kai sistema įmontuota transporto priemonėje. |
| 3. | ES TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMAS |
| 3.1. | Jei laikomasi atitinkamų reikalavimų, ES tipo patvirtinimas suteikiamas pagal Direktyvos 2007/46/EB 9 straipsnio 3 dalį ir, jei taikoma, 10 straipsnio 4 dalį. |
| 3.2. | ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje. |
| 3.3. | Kiekvienam kaip atskiras techninis mazgas patvirtintos pakaitinės dujų išmetimo sistemos ar jos sudedamosios dalies tipui priskiriamas tipo patvirtinimo numeris laikantis Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatų; trečiasis tipo patvirtinimo numerio segmentas nurodo iš dalies keičiančios direktyvos, kuri buvo taikoma suteikiant transporto priemonės tipo patvirtinimą, numerį. Ta pati valstybė narė negali suteikti to paties numerio kito tipo pakaitinei dujų išmetimo sistemai ar jos sudedamajai daliai. |
| 4. | ES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLAS |
| 4.1. | Visos pakaitinės dujų išmetimo sistemos ar jų sudedamosios dalys, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, atitinkančios pagal šio reglamento nuostatas patvirtintą tipą, ženklinamos ES tipo patvirtinimo ženklu. |
| 4.2. | ES tipo patvirtinimo ženklą sudaro stačiakampyje įrašyta mažoji raidė e ir skaičius ar raidė(-s), žymintys tipo patvirtinimą suteikusią valstybę narę:
  „1“ – Vokietija
  „2“ – Prancūzija
  „3“ – Italija
  „4“ – Nyderlandai
  „5“ – Švedija
  „6“ – Belgija
  „7“ – Vengrija
  „8“ – Čekija
  „9“ – Ispanija
  „11“ – Jungtinė Karalystė
  „12“ – Austrija
  „13“ – Liuksemburgas
  „17“ – Suomija
  „18“ – Danija
  „19“ – Rumunija
  „20“ – Lenkija
  „21“ – Portugalija
  „23“ – Graikija
  „24“ – Airija
  „26“ – Slovėnija
  „27“ – Slovakija
  „29“ – Estija
  „32“ – Latvija
  „34“ – Bulgarija
  „36“ – Lietuva
  „49“ – Kipras
  „50“ – Malta
  Greta stačiakampio taip pat turi būti pateiktas „pagrindinis patvirtinimo numeris“, kuris yra Direktyvos 2007/46/EB VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio 4 segmentas, prieš kurį rašomi du skaitmenys, nurodantys eilės numerį, priskirtą paskutiniam svarbiam šio reglamento techniniam pakeitimui, galiojusiam transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo metu. |
| 4.3. | Toks ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas net ir atsarginę dujų išmetimo sistemą ar jos sudedamąją dalį sumontavus transporto priemonėje. |
| 4.4. | ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 3 priedėlyje. |
| 5. | SPECIFIKACIJOS |
| 5.1. | Bendrosios specifikacijos |
| 5.1.1. | Pakaitinė, išmetimo sistema arba jų sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos, sukonstruotos ir jas turi būti įmanoma įrengti taip, kad transporto priemonė įprastomis naudojimo sąlygomis, nepaisant jokių galimų virpesių poveikio, atitiktų šio reglamento nuostatas. |
| 5.1.2. | Triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos ir sukonstruotos taip, įskaitant jų įrengimą, kad būtų pakankamai atsparios korozijai, kuri galima atsižvelgiant į transporto priemonės naudojimo sąlygas. |
| 5.1.3. | Papildomos nuostatos dėl atsparumo gadinimui ir rankiniu būdu reguliuojamų daugiarežimių dujų išmetimo arba triukšmo slopinimo sistemų |
| 5.1.3.1. | Visos dujų išmetimo ar triukšmo slopinimo sistemos turi būti sukonstruotos taip, kad nebūtų galima lengvai numontuoti duslintuvų, išmetimo tūtų ar kitų dalių, kurių pagrindinė funkcija yra sudaryti slopinimo/plėtimosi kamerų dalį. Kai tokią dalį sumontuoti būtina, ji turi būti tvirtinama tokiu būdu, kad numontuoti nebūtų lengva (pvz., neįprastomis srieginėmis jungtimis) ir turėtų būti pritvirtinta taip, kad numontuojant sąranka būtų visam laikui ir (arba) nepataisomai sugadinta. |
| 5.1.3.2. | Keliais rankiniu būdu reguliuojamais režimais veikiančios dujų išmetimo arba triukšmo slopinimo sistemos turi atitikti visus reikalavimus visais veikimo režimais. Turi būti užfiksuoti tie triukšmo lygiai, kurie pasiekiami didžiausią triukšmą keliančiu režimu. |
| 5.2. | Triukšmo lygių specifikacijos |
| 5.2.1. | Matavimo sąlygos |
| 5.2.1.1. | Triukšmo slopinimo sistemos ir pakaitinės triukšmo slopinimo sistemos triukšmo bandymas turi būti atliekamas naudojant tas pačias „įprastas“ padangas (kaip apibrėžta JT EEK taisyklės Nr. 117 (OL L 231, 2008 8 29, p. 19) 2.8 punkte. Bandymų neleidžiama atlikti „specialiosios paskirties“ arba „žieminėmis“ padangomis, apibrėžtomis JT EEK taisyklės Nr. 117 2.9 ir 2.10 punktuose. Tokios padangos galėtų padidinti transporto priemonės triukšmo lygį arba turėtų maskuojamąjį poveikį atliekant triukšmo sumažinimo veiksmingumo palyginimą. Padangos gali būti naudotos, tačiau turi atitikti kelių eismo taisyklių reikalavimus. |
| 5.2.2. | Pakaitinės triukšmo slopinimo sistemos arba jos sudedamųjų dalių triukšmo slopinimo veiksmingumas patikrinamas 7 ir 8 straipsniuose ir II priedo 1 dalyje aprašytais metodais. Taikant šį punktą, be kitų dalykų, turi būti remiamasi šio reglamento pakeitimais, galiojusiais naujos transporto priemonės tipo patvirtinimo metu. |
| | a) | Matavimas transporto priemonei važiuojant
  Kai pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys yra įmontuojamos 1.3.3 punkte aprašytoje transporto priemonėje, matuojami triukšmo lygiai turi atitikti šias sąlygas:






  i) | išmatuota vertė (suapvalinta iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 1 dB(A) viršyti atitinkamo transporto priemonių tipo patvirtinimo vertės, nustatytos pagal šį reglamentą; |

1.

ES TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

1.1.

Paraišką dėl pakaitinės dujų išmetimo sistemos ar jos sudedamosios dalies kaip atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimo suteikimo pagal Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatas pateikia transporto priemonės gamintojas arba minėto atskiro techninio mazgo gamintojas.

1.2.

Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje.

1.3.

Atitinkamos technikos tarnybos prašymu pareiškėjas privalo pateikti:

1.3.1.

sistemos, dėl kurios pateikta ES tipo patvirtinimo paraiška, du pavyzdžius,

1.3.2.

tokio tipo dujų išmetimo sistemą, kuri buvo sumontuota transporto priemonėje jai suteikiant ES tipo patvirtinimą,

1.3.3.

tokio tipo transporto priemonę, į kurią turi būti įmontuojama sistema ir kuri atitinka šio reglamento VI priedo 2.1 punkto reikalavimus,

1.3.4.

atskirą pirmiau aprašyto tipo transporto priemonės variklį.

2.

ŽENKLAI

2.4.1.

Ant pakaitinės dujų išmetimo sistemos arba jos sudedamųjų dalių, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, turi būti nurodyta:

2.4.1.1.

pakaitinės dujų išmetimo sistemos ir jos sudedamųjų dalių gamintojo prekės ženklas arba pavadinimas,

2.4.1.2.

gamintojo parengtas prekės aprašas.

2.4.2.

Šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami, net kai sistema įmontuota transporto priemonėje.

3.

ES TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMAS

3.1.

Jei laikomasi atitinkamų reikalavimų, ES tipo patvirtinimas suteikiamas pagal Direktyvos 2007/46/EB 9 straipsnio 3 dalį ir, jei taikoma, 10 straipsnio 4 dalį.

3.2.

ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje.

3.3.

Kiekvienam kaip atskiras techninis mazgas patvirtintos pakaitinės dujų išmetimo sistemos ar jos sudedamosios dalies tipui priskiriamas tipo patvirtinimo numeris laikantis Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatų; trečiasis tipo patvirtinimo numerio segmentas nurodo iš dalies keičiančios direktyvos, kuri buvo taikoma suteikiant transporto priemonės tipo patvirtinimą, numerį. Ta pati valstybė narė negali suteikti to paties numerio kito tipo pakaitinei dujų išmetimo sistemai ar jos sudedamajai daliai.

4.

ES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLAS

4.1.

Visos pakaitinės dujų išmetimo sistemos ar jų sudedamosios dalys, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, atitinkančios pagal šio reglamento nuostatas patvirtintą tipą, ženklinamos ES tipo patvirtinimo ženklu.

4.2.

ES tipo patvirtinimo ženklą sudaro stačiakampyje įrašyta mažoji raidė e ir skaičius ar raidė(-s), žymintys tipo patvirtinimą suteikusią valstybę narę:

„1“ – Vokietija

„2“ – Prancūzija

„3“ – Italija

„4“ – Nyderlandai

„5“ – Švedija

„6“ – Belgija

„7“ – Vengrija

„8“ – Čekija

„9“ – Ispanija

„11“ – Jungtinė Karalystė

„12“ – Austrija

„13“ – Liuksemburgas

„17“ – Suomija

„18“ – Danija

„19“ – Rumunija

„20“ – Lenkija

„21“ – Portugalija

„23“ – Graikija

„24“ – Airija

„26“ – Slovėnija

„27“ – Slovakija

„29“ – Estija

„32“ – Latvija

„34“ – Bulgarija

„36“ – Lietuva

„49“ – Kipras

„50“ – Malta

Greta stačiakampio taip pat turi būti pateiktas „pagrindinis patvirtinimo numeris“, kuris yra Direktyvos 2007/46/EB VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio 4 segmentas, prieš kurį rašomi du skaitmenys, nurodantys eilės numerį, priskirtą paskutiniam svarbiam šio reglamento techniniam pakeitimui, galiojusiam transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo metu.

4.3.

Toks ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas net ir atsarginę dujų išmetimo sistemą ar jos sudedamąją dalį sumontavus transporto priemonėje.

4.4.

ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 3 priedėlyje.

5.

SPECIFIKACIJOS

5.1.

Bendrosios specifikacijos

5.1.1.

Pakaitinė, išmetimo sistema arba jų sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos, sukonstruotos ir jas turi būti įmanoma įrengti taip, kad transporto priemonė įprastomis naudojimo sąlygomis, nepaisant jokių galimų virpesių poveikio, atitiktų šio reglamento nuostatas.

5.1.2.

Triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos ir sukonstruotos taip, įskaitant jų įrengimą, kad būtų pakankamai atsparios korozijai, kuri galima atsižvelgiant į transporto priemonės naudojimo sąlygas.

5.1.3.

Papildomos nuostatos dėl atsparumo gadinimui ir rankiniu būdu reguliuojamų daugiarežimių dujų išmetimo arba triukšmo slopinimo sistemų

5.1.3.1.

Visos dujų išmetimo ar triukšmo slopinimo sistemos turi būti sukonstruotos taip, kad nebūtų galima lengvai numontuoti duslintuvų, išmetimo tūtų ar kitų dalių, kurių pagrindinė funkcija yra sudaryti slopinimo/plėtimosi kamerų dalį. Kai tokią dalį sumontuoti būtina, ji turi būti tvirtinama tokiu būdu, kad numontuoti nebūtų lengva (pvz., neįprastomis srieginėmis jungtimis) ir turėtų būti pritvirtinta taip, kad numontuojant sąranka būtų visam laikui ir (arba) nepataisomai sugadinta.

5.1.3.2.

Keliais rankiniu būdu reguliuojamais režimais veikiančios dujų išmetimo arba triukšmo slopinimo sistemos turi atitikti visus reikalavimus visais veikimo režimais. Turi būti užfiksuoti tie triukšmo lygiai, kurie pasiekiami didžiausią triukšmą keliančiu režimu.

5.2.

Triukšmo lygių specifikacijos

5.2.1.

Matavimo sąlygos

5.2.1.1.

Triukšmo slopinimo sistemos ir pakaitinės triukšmo slopinimo sistemos triukšmo bandymas turi būti atliekamas naudojant tas pačias „įprastas“ padangas (kaip apibrėžta JT EEK taisyklės Nr. 117 (OL L 231, 2008 8 29, p. 19) 2.8 punkte. Bandymų neleidžiama atlikti „specialiosios paskirties“ arba „žieminėmis“ padangomis, apibrėžtomis JT EEK taisyklės Nr. 117 2.9 ir 2.10 punktuose. Tokios padangos galėtų padidinti transporto priemonės triukšmo lygį arba turėtų maskuojamąjį poveikį atliekant triukšmo sumažinimo veiksmingumo palyginimą. Padangos gali būti naudotos, tačiau turi atitikti kelių eismo taisyklių reikalavimus.

5.2.2.

Pakaitinės triukšmo slopinimo sistemos arba jos sudedamųjų dalių triukšmo slopinimo veiksmingumas patikrinamas 7 ir 8 straipsniuose ir II priedo 1 dalyje aprašytais metodais. Taikant šį punktą, be kitų dalykų, turi būti remiamasi šio reglamento pakeitimais, galiojusiais naujos transporto priemonės tipo patvirtinimo metu.

a)

Matavimas transporto priemonei važiuojant

Kai pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys yra įmontuojamos 1.3.3 punkte aprašytoje transporto priemonėje, matuojami triukšmo lygiai turi atitikti šias sąlygas:

i)

išmatuota vertė (suapvalinta iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 1 dB(A) viršyti atitinkamo transporto priemonių tipo patvirtinimo vertės, nustatytos pagal šį reglamentą;

| ii) | išmatuota vertė (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 1 dB(A) viršyti 1.3.3 punkte nurodytos transporto priemonės išmatuotos triukšmo vertės (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus), jeigu joje įmontuota dujų išmetimo triukšmo slopinimo sistema, atitinkanti sistemos, kuri įmontuota pagal šį reglamentą pateikiamoje tvirtinti transporto priemonėje, tipą. |
| --- | --- |

ii)

išmatuota vertė (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 1 dB(A) viršyti 1.3.3 punkte nurodytos transporto priemonės išmatuotos triukšmo vertės (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus), jeigu joje įmontuota dujų išmetimo triukšmo slopinimo sistema, atitinkanti sistemos, kuri įmontuota pagal šį reglamentą pateikiamoje tvirtinti transporto priemonėje, tipą.

Jei pasirenkamas pakaitinės ir originalios sistemos gretinamasis palyginimas, taikant šio reglamento II priedo 4.1.2.1.4.2 ir (arba) 4.1.2.2.1.2 punktus, leidžiama keisti pavarą didesniam pagreičiui pasiekti ir neprivaloma naudoti elektroninių ar mechaninių įtaisų, kuriais apsisaugoma nuo pavaros sumažinimo. Jei šiomis sąlygomis bandomosios transporto priemonės triukšmo lygis tampa didesnis už gamybos atitikties vertes, technikos tarnyba priims sprendimą dėl bandomosios transporto priemonės tipiškumo.

| b) | Matavimas transporto priemonei stovint
  Kai pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys yra įmontuojamos 1.3.3 punkte aprašytoje transporto priemonėje, matuojami triukšmo lygiai turi atitikti šias sąlygas:






  i) | išmatuota vertė (suapvalinta iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 2 dB(A) viršyti atitinkamo transporto priemonių tipo patvirtinimo vertės, nustatytos pagal šį reglamentą; |
| --- | --- | --- |

b)

Matavimas transporto priemonei stovint

Kai pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys yra įmontuojamos 1.3.3 punkte aprašytoje transporto priemonėje, matuojami triukšmo lygiai turi atitikti šias sąlygas:

i)

išmatuota vertė (suapvalinta iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 2 dB(A) viršyti atitinkamo transporto priemonių tipo patvirtinimo vertės, nustatytos pagal šį reglamentą;

| ii) | išmatuota vertė (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 2 dB(A) viršyti 1.3.3 punkte nurodytos transporto priemonės išmatuotos triukšmo vertės (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus), jeigu joje įmontuota dujų išmetimo triukšmo slopinimo sistema, atitinkanti sistemos, kuri įmontuota pagal šį reglamentą pateikiamoje tvirtinti transporto priemonėje, tipą. |
| --- | --- |

ii)

išmatuota vertė (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus) neturi daugiau kaip 2 dB(A) viršyti 1.3.3 punkte nurodytos transporto priemonės išmatuotos triukšmo vertės (prieš suapvalinant iki sveikojo skaičiaus), jeigu joje įmontuota dujų išmetimo triukšmo slopinimo sistema, atitinkanti sistemos, kuri įmontuota pagal šį reglamentą pateikiamoje tvirtinti transporto priemonėje, tipą.

5.2.3.

Be II priedo reikalavimų, bet kokia pakaitinė triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamoji dalis turi atitikti taikomas šio reglamento VIII priedo specifikacijas. Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir pirmiausia VIII priedo reikalavimams (papildomoms nuostatoms dėl garso skleidimo), šio priedo 5.2.3.1–5.2.3.3 punktų specifikacijos netaikomos.

5.2.3.1.

Jei pakaitinė triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamoji dalis yra kintamos formos, tipo patvirtinimo paraiškoje gamintojas pateikia pareiškimą (atitinkantį VIII priedo 1 priedėlį), kad triukšmo slopinimo sistemos tipas, kurį norima patvirtinti, atitinka šio priedo 5.2.3 punkto reikalavimus. Tipo patvirtinimo institucija gali pareikalauti atlikti be kurį reikiamą bandymą, kad patikrintų triukšmo slopinimo sistemos tipo atitiktį papildomoms triukšmo skleidimo nuostatoms.

5.2.3.2.

Jei pakaitinė triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamoji dalis yra kintamos formos, pakanka, kad tipo patvirtinimo paraiškoje gamintojas pateiktų pareiškimą (atitinkantį VIII priedo 1 priedėlį), kad triukšmo slopinimo sistemos tipas, kurį norima patvirtinti, atitinka šio priedo 5.2.3 punkto reikalavimus.

5.2.3.3.

Atitikties pareiškimas turi būti toks: „(gamintojo pavadinimas) patvirtina, kad šio tipo triukšmo slopinimo sistema atitinka Reglamento (ES) Nr. ... [šis reglamentas] X priedo 5.2.3 punkto reikalavimus. (Gamintojo pavadinimas) tai pareiškia sąžiningai, atlikęs reikiamą garso skleidimo charakteristikų inžinerinį vertinimą taikomomis naudojimo sąlygomis.“

5.3.

Transporto priemonės parametrų matavimas

5.3.1.

Pakaitinė dujų išmetimo sistema arba jos sudedamosios dalys turi būti tokios, kad būtų galima užtikrinti, jog transporto priemonės charakteristikos būtų panašios į originalios dujų išmetimo sistemos arba jos sudedamųjų dalių charakteristikas.

5.3.2.

Pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba, gamintojui pasirinkus, šios sistemos sudedamosios dalys turi būti palygintos su vėliau 1.3.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje įrengiama originalia triukšmo slopinimo sistema arba sudedamosiomis dalimis, kurios taip pat turi būti naujos.

5.3.3.

Turi būti tikrinama pagal 5.3.4 punkte aprašytą priešslėgio matavimą.

Vertė, išmatuota toliau nurodytomis sąlygomis, jeigu matuojama su įrengta pakaitine triukšmo slopinimo sistema, neturi daugiau kaip 25 % viršyti vertės, išmatuotos įrengta originalia standartine triukšmo slopinimo sistema.

5.3.4.

Bandymo metodas

5.3.4.1.

Variklio bandymo metodas

Matuojama naudojant 1.3.4 punkte nurodytą variklį, prie kurio prijungiamas dinamometras. Visiškai atidarius droselinę sklendę, stendas sureguliuojamas taip, kad būtų išmatuotas variklio sukimosi dažnis (S), atitinkantis didžiausią vardinę variklio galią.

Atvamzdis priešslėgiui matuoti nuo išleidimo kolektoriaus turi būti įrengtas 5 priedėlyje nurodytu atstumu.

5.3.4.2.

Transporto priemonės bandymo metodas

Matuojama naudojant 1.3.3 punkte nurodytą transporto priemonę. Bandymas atliekamas kelyje arba ant ritininio dinamometro.

Visiškai atidarius droselinę sklendę, variklis apkraunamas tiek, kad būtų nustatytas variklio sukimosi dažnis, atitinkantis didžiausią vardinę variklio galią (variklio sukimosi dažnį S).

Atvamzdis priešslėgiui matuoti nuo išleidimo kolektoriaus turi būti įrengtas 5 priedėlyje nurodytu atstumu.

5.4.

Papildomos triukšmo slopinimo sistemų arba jų sudedamųjų dalių, turinčių pluoštinių medžiagų, specifikacijos

5.4.1.

Bendra informacija

Garsą sugeriančios pluoštinės medžiagos triukšmo slopinimo sistemose ar jų sudedamosiose dalyse gali būti naudojamos tik laikantis visų šių sąlygų:

| a) | išmetamosios dujos nesiliečia su pluoštinėmis medžiagomis; |
| --- | --- |

a)

išmetamosios dujos nesiliečia su pluoštinėmis medžiagomis;

| b) | triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys yra tos pačios konstrukcijos šeimos kaip ir sistemos ar dalys, kurios per tipo patvirtinimo procesą laikantis šio reglamento reikalavimų patvirtintos kaip nesusidėvinčios. |
| --- | --- |

b)

triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys yra tos pačios konstrukcijos šeimos kaip ir sistemos ar dalys, kurios per tipo patvirtinimo procesą laikantis šio reglamento reikalavimų patvirtintos kaip nesusidėvinčios.

Jei nė vienos iš šių sąlygų nesilaikoma, visa triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys pateikiamos įprastam kondicionavimui, naudojant vieną iš toliau aprašytų trijų įrenginių ir procedūrų.

5.4.1.1.

Nepertraukiamas važiavimas keliu 10 000  km.

5.4.1.1.1.

50 ± 20 proc. šio važiavimo turi sudaryti važiavimas mieste, o likusi dalis – tolimieji reisai dideliu greičiu; nepertraukiamą važiavimą keliu galima pakeisti atitinkama programa bandymo treke.

Minėti du greičio režimai turi būti tarpusavyje kaitaliojami bent du kartus.

Visa bandymo programa turi apimti ne mažiau kaip 10 pertraukų, kurių trukmė ne trumpesnė kaip trys valandos, skirtų ataušimo ir galimo kondensavimosi poveikiui atkurti.

5.4.1.2.

Kondicionavimas bandymo stende

5.4.1.2.1.

Naudojant standartines dalis ir laikantis transporto priemonės gamintojo instrukcijų, triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys įrengiamos 1.3.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje arba primontuojamos prie 1.3.4 punkte nurodyto variklio. Pirmuoju atveju transporto priemonė turi būti pastatyta ant ritininio dinamometro. Antruoju atveju variklis turi būti sujungtas su dinamometru.

5.4.1.2.2.

Bandymas atliekamas šešiais šešių valandų trukmės etapais, po kiekvieno jų darant mažiausiai 12 valandų trukmės pertrauką tam, kad būtų atkurtas aušinimo ir galimos kondensacijos poveikis.

5.4.1.2.3.

Per kiekvieną šešių valandų trukmės etapą variklis paeiliui turi veikti taip:

| a) | penkias minutes tuščiąja eiga; |
| --- | --- |

a)

penkias minutes tuščiąja eiga;

| b) | vieną valandą – 1/4 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); |
| --- | --- |

b)

vieną valandą – 1/4 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S);

| c) | vieną valandą – 1/2 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); |
| --- | --- |

c)

vieną valandą – 1/2 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S);

| d) | 10 minučių – visa apkrova ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); |
| --- | --- |

d)

10 minučių – visa apkrova ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S);

| e) | 15 minučių – 1/2 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniu (S); |
| --- | --- |

e)

15 minučių – 1/2 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniu (S);

| f) | 30 minučių – 1/4 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniui (S). |
| --- | --- |

f)

30 minučių – 1/4 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniui (S).

Kiekvienu etapu minėtų sąlygų seka kartojama du kartus paeiliui nuo a iki f.

5.4.1.2.4.

Atliekant bandymą triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys neaušinamos priverstiniu oro srautu, imituojančių įprastai aplink transporto priemonę susidarantį oro srautą.

Tačiau gamintojo prašymu triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys gali būti aušinamos, kad, transporto priemonei važiuojant didžiausiu greičiu, nebūtų viršyta įleidimo angoje registruojama temperatūra.

5.4.1.3.

Kondicionavimas slėgio pokyčiu

5.4.1.3.1.

Triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys įrengiamos 1.3.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje arba primontuojamos prie 1.3.4 punkte nurodyto variklio. Pirmuoju atveju transporto priemonė pastatoma ant ritininio dinamometro, antruoju – variklis sujungiamas su dinamometru.

5.4.1.3.2.

Bandymo įranga, kurios išsami schema pateikta IV priedo 1 priedėlio 1 paveiksle, sujungiama su triukšmo slopinimo sistemos anga. Priimtina bet kokia kita įranga, kuria galima užtikrinti lygiaverčius rezultatus.

5.4.1.3.3.

Bandymo įranga sureguliuojama taip, kad išmetamųjų dujų srautas pakaitomis būtų nutraukiamas ir vėl atkuriamas (2 500 ciklų) greitojo veikimo vožtuvu.

5.4.1.3.4.

Vožtuvas atidaromas, kai išmetamųjų dujų slėgis, išmatuotas mažiausiai 100 mm atstumu pasroviui nuo įleidimo angos krašto, padidėja iki 35–40 kPa. Vožtuvas uždaromas tada, kai slėgis nuo jo nusistovėjusios vertės, išmatuotos vožtuvui esant atidarytam, skiriasi ne daugiau kaip 10 proc.

5.4.1.3.5.

Vėlinimo relė nustatoma pagal dujų išmetimo trukmę, kuri apskaičiuojama pagal 5.4.1.3.4 punkto nuostatas.

5.4.1.3.6.

Variklio sukimosi dažnis turi būti 75 proc. sukimosi dažnio (S), kuriuo veikdamas variklis pasiekia didžiausiąją galią.

5.4.1.3.7.

Dinamometru užregistruota galia turi būti 50 proc. galios, kuri pasiekiama iki galo atidarius droselinę sklendę ir kuri užregistruojama, kai variklio sukimosi dažnis (S) lygus 75 proc. jo didžiausiojo sukimosi dažnio.

5.4.1.3.8.

Atliekant bandymą, visos išleidimo angos turi būti uždarytos.

5.4.1.3.9.

Visas bandymas atliekamas per 48 valandas. Jei būtina, po kiekvienos valandos galima daryti pertrauką, kad įranga atvėstų.

5.4.1.3.10.

Atlikus kondicionavimą, triukšmo lygis tikrinamas pagal 5.2 punkto nuostatas.

6.

Patvirtinimo išplėtimas

Triukšmo slopinimo sistemos gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas gali prašyti, kad sistemą vienam arba keletui transporto priemonių tipų patvirtinęs administracijos padalinys išplėstų patvirtinimo galiojimą ir kitų tipų transporto priemonėms.

Tada taikoma 1 punkte aprašyta procedūra. Apie patvirtinimo išplėtimą (arba atsisakymą tai atlikti) valstybėms narėms pranešama Direktyvoje 2007/46/EB nustatyta tvarka.

7.

Triukšmo slopinimo sistemos tipo modifikavimas

Pakeitus pagal šią direktyvą patvirtintą tipą, galioja Direktyvos 2007/46/EB 13–16 straipsnių ir 17 straipsnio 4 dalies nuostatos.

8.

Gamybos atitiktis

8.1.

Būtina imtis priemonių gamybos atitikčiai užtikrinti laikantis Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

8.2.

Specialiosios nuostatos:

8.2.1.

Šio reglamento VI priede nustatyti bandymai atitinka nurodytuosius Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.3.5 punkte.

8.2.2.

Direktyvos 2007/46/EB X priedo 3 punkte nurodyti patikrinimai paprastai atliekami vieną kartą per dvejus metus.

1 priedėlis

Informacinis dokumentas Nr. ... dėl transporto priemonės dujų išmetimo sistemų kaip atskirų techninių mazgų EB tipo patvirtinimo (Reglamentas ...)

Toliau nurodyta informacija, jei taikoma, turi būti pateikta trimis egzemplioriais ir turi būti pridėtas turinys. Brėžiniai turi būti nubraižyti atitinkamu masteliu, būti pakankamai smulkūs ir pateikti A4 formato lapuose arba iki A4 formato sulankstytuose kitų formatų lapuose. Jei pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

Jei sistemos, sudedamosios dalys ar atskiri techniniai mazgai yra su elektroniniais valdytuvais, būtina pateikti informaciją apie jų naudojimą.

| 0. | Bendra informacija |
| --- | --- |
| 0.1. | Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| 0.2. | Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): |
| 0.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| 0.7. | Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, ES patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas |
| 0.8. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| 1. | Transporto priemonės, kuriai skirtas įrenginys, aprašas (jei įrenginys skirtas montuoti daugiau kaip į vieno tipo transporto priemones, reikalaujama pateikti informaciją apie kiekvieną atitinkamą transporto priemonių tipą) |
| 1.1. | Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| 1.2. | Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): |
| 1.3. | Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės: |
| 1.4. | Transporto priemonės kategorija: |
| 1.5. | ES tipo patvirtinimo numeris atsižvelgiant į garso lygį: |
| 1.6. | Visa tipo patvirtinimo sertifikato 1.1–1.4 punktuose nurodyta informacija apie transporto priemonę (šio reglamento I priedo 2 priedėlis): |
| 1. | Papildoma informacija |
| 1.1. | Atskiro techninio mazgo sudėtis: |
| 1.2. | Variklinių transporto priemonių, kuriose turi būti įmontuojamas slopintuvas, tipo (-ų) prekės ženklas arba pavadinimas (1) |
| 1.3. | Transporto priemonės tipas (-ai) ir tipo patvirtinimo numeris (-iai): |
| 1.4. | Variklis |
| 1.4.1. | Tipas (priverstinio uždegimo, dyzelinis): |
| 1.4.2. | Ciklai: dviejų ar keturių taktų: |
| 1.4.3. | Bendras cilindrų tūris: |
| 1.4.4. | Didžiausia vardinė variklio galia ... kW, kai ... min–1 |
| 1.5. | Pavarų skaičius: |
| 1.6. | Naudojami pavarų perdavimo skaičiai: |
| 1.7. | Varančiosios ašies perdavimo skaičius: |
| 1.8. | Garso lygio vertės:
  važiuojančios transporto priemonės: ... dB(A), pastovus greitis prieš greitėjimą
  ... km/h;
  stovinčios transporto priemonės: dB(A) ... min–1 |
| 1.9. | Priešslėgio vertė: |
| 1.10. | Naudojimo apribojimai ir montavimo reikalavimai: |
| 2. | Pastabos: |
| 3. | Transporto priemonės aprašas |
| 3.1. | Atsarginės dujų išmetimo sistemos aprašas, kuriame nurodyta kiekvienos sistemos sudedamosios dalies padėtis kitų sudedamųjų dalių atžvilgiu ir pateiktos montavimo instrukcijos: |
| 3.2. | Smulkus kiekvienos sudedamosios dalies brėžinys, kad jas būtų lengva rasti ir atpažinti, ir informacija apie naudotas medžiagas. Brėžiniuose turi būti nurodyta privalomojo ES tipo patvirtinimo ženklo vieta |

0.

Bendra informacija

0.1.

Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

0.2.

Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai):

0.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

0.7.

Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, ES patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas

0.8.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

1.

Transporto priemonės, kuriai skirtas įrenginys, aprašas (jei įrenginys skirtas montuoti daugiau kaip į vieno tipo transporto priemones, reikalaujama pateikti informaciją apie kiekvieną atitinkamą transporto priemonių tipą)

1.1.

Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

1.2.

Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai):

1.3.

Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės:

1.4.

Transporto priemonės kategorija:

1.5.

ES tipo patvirtinimo numeris atsižvelgiant į garso lygį:

1.6.

Visa tipo patvirtinimo sertifikato 1.1–1.4 punktuose nurodyta informacija apie transporto priemonę (šio reglamento I priedo 2 priedėlis):

1.

Papildoma informacija

1.1.

Atskiro techninio mazgo sudėtis:

1.2.

Variklinių transporto priemonių, kuriose turi būti įmontuojamas slopintuvas, tipo (-ų) prekės ženklas arba pavadinimas (1)

1.3.

Transporto priemonės tipas (-ai) ir tipo patvirtinimo numeris (-iai):

1.4.

Variklis

1.4.1.

Tipas (priverstinio uždegimo, dyzelinis):

1.4.2.

Ciklai: dviejų ar keturių taktų:

1.4.3.

Bendras cilindrų tūris:

1.4.4.

Didžiausia vardinė variklio galia ... kW, kai ... min–1

1.5.

Pavarų skaičius:

1.6.

Naudojami pavarų perdavimo skaičiai:

1.7.

Varančiosios ašies perdavimo skaičius:

1.8.

Garso lygio vertės:

važiuojančios transporto priemonės: ... dB(A), pastovus greitis prieš greitėjimą

... km/h;

stovinčios transporto priemonės: dB(A) ... min–1

1.9.

Priešslėgio vertė:

1.10.

Naudojimo apribojimai ir montavimo reikalavimai:

2.

Pastabos:

3.

Transporto priemonės aprašas

3.1.

Atsarginės dujų išmetimo sistemos aprašas, kuriame nurodyta kiekvienos sistemos sudedamosios dalies padėtis kitų sudedamųjų dalių atžvilgiu ir pateiktos montavimo instrukcijos:

3.2.

Smulkus kiekvienos sudedamosios dalies brėžinys, kad jas būtų lengva rasti ir atpažinti, ir informacija apie naudotas medžiagas. Brėžiniuose turi būti nurodyta privalomojo ES tipo patvirtinimo ženklo vieta

Data, byla

2 priedėlis

EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO PAVYZDYS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Administracijos antspaudas

| Informacija apie transporto priemonės/sudedamosios dalies/atskiro techninio mazgo:






  — | tipo patvirtinimą (1) |
| --- | --- |

Informacija apie transporto priemonės/sudedamosios dalies/atskiro techninio mazgo:

—

tipo patvirtinimą (1)

| — | tipo patvirtinimo išplėtimą (1) |
| --- | --- |

—

tipo patvirtinimo išplėtimą (1)

| — | atsisakymą suteikti tipo patvirtinimą (1) |
| --- | --- |

—

atsisakymą suteikti tipo patvirtinimą (1)

| — | tipo patvirtinimo panaikinimą (1) |
| --- | --- |

—

tipo patvirtinimo panaikinimą (1)

Reglamento Nr. ....

Tipo patvirtinimo numeris:

Išplėtimo priežastis:

I SKIRSNIS

0.1.

Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

0.2.

Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai):

0.3.

Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės/sudedamosios dalies/atskiro techninio mazgo (1)
   (2):

0.3.1.

Tokio žymens vieta:

0.4.

Transporto priemonės kategorija (3):

0.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

0.7.

Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, ES patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas

0.8.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

II SKIRSNIS

1.

Papildoma informacija (jei taikoma): žr. sertifikato priedą

2.

Už bandymų vykdymą atsakinga technikos tarnyba:

3.

Bandymo ataskaitos data:

4.

Bandymo ataskaitos numeris:

5.

Pastabos (jei yra): žr. sertifikato priedą

6.

Vieta:

7.

Data:

8.

Parašas:

9.

Pridedama patvirtinimo institucijai pateikto informacijos rinkinio, kurį galima gauti pareiškus pageidavimą, rodyklė.

---

(1)  Nereikalinga išbraukti.

(2)  Jei tipo identifikavimo žymenyje yra rašmenų, nesusijusių su transporto priemonių, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų tipų, kuriems suteiktas tipo patvirtinimo sertifikatas, apibūdinimu, dokumentuose tokie rašmenys žymimi simboliu „?“„?“ (pvz., ABC??123??).

(3)  Kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalyje.

3 priedėlis

ES tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys

Image

Tokiu ES tipo patvirtinimo ženklu ženklinama dujų išmetimo sistema ar jos sudedamoji dalis, patvirtinta Ispanijoje (e 9) pagal Reglamento Nr.... reikalavimus ir kuriai suteiktas pagrindinis patvirtinimo numeris 0148.

Pateikti skaitmenys yra orientaciniai.

4 priedėlis

Bandymo įranga

Image

| 1. | Įleidimo angos kraštas arba mova – prijungiama prie bandomos triukšmo slopinimo sistemos galinės dalies. |
| --- | --- |
| 2. | Rankiniu būdu valdomas reguliavimo vožtuvas. |
| 3. | 35–40 l išlyginamojo reguliavimo bakas. |
| 4. | Slėgio relė (veikimo intervalas 5–250 kPa) 7 punkte nurodytam elementui atidaryti. |
| 5. | Vėlinimo relė 7 punkte nurodytam elementui uždaryti. |
| 6. | Impulsų skaitiklis. |
| 7. | Greitojo veikimo vožtuvas, pvz., 60 mm skersmens išmetamųjų dujų stabdžio vožtuvas, valdomas pneumatiniu cilindru, kurio galia – 120 N, esant 400 kPa slėgiui. Reakcijos laikas atidarant ir uždarant neturi būti ilgesnis kaip 0,5  sekundės. |
| 8. | Išmetamųjų dujų pašalinimo įtaisas. |
| 9. | Lankstus vamzdis. |
| 10. | Manometras. |

1.

Įleidimo angos kraštas arba mova – prijungiama prie bandomos triukšmo slopinimo sistemos galinės dalies.

2.

Rankiniu būdu valdomas reguliavimo vožtuvas.

3.

35–40 l išlyginamojo reguliavimo bakas.

4.

Slėgio relė (veikimo intervalas 5–250 kPa) 7 punkte nurodytam elementui atidaryti.

5.

Vėlinimo relė 7 punkte nurodytam elementui uždaryti.

6.

Impulsų skaitiklis.

7.

Greitojo veikimo vožtuvas, pvz., 60 mm skersmens išmetamųjų dujų stabdžio vožtuvas, valdomas pneumatiniu cilindru, kurio galia – 120 N, esant 400 kPa slėgiui. Reakcijos laikas atidarant ir uždarant neturi būti ilgesnis kaip 0,5  sekundės.

8.

Išmetamųjų dujų pašalinimo įtaisas.

9.

Lankstus vamzdis.

10.

Manometras.

5 priedėlis

Matavimo vietos. Priešslėgis

Slėgio sumažėjimo bandymų galimų matavimo vietų pavyzdžiai. Bandymo ataskaitoje turi būti tiksliai nurodyta matavimo vieta. Ji turi būti ten, kur dujų srautas yra pastovus.

1.   1 paveikslas

Vienas vamzdis

Image

2.   2 paveikslas

Iš dalies dvigubas vamzdis
  1

Image

| 1 | Jei neįmanoma, žr. 3 paveikslą. |
| --- | --- |

1

Jei neįmanoma, žr. 3 paveikslą.

3.   3 paveikslas

Dvigubas vamzdis

Image

| 2 | Dvi matavimo vietos, vienas rodmuo. |
| --- | --- |

2

Dvi matavimo vietos, vienas rodmuo.

XI PRIEDAS

Dujų išmetimo sistemų kaip atskirų techninių mazgų gamybos atitikties tikrinimai

| 1. | Bendra informacija |
| --- | --- |
| | Šie reikalavimai yra suderinti su bandymu, kuris atliekamas gamybos atitikčiai patikrinti pagal šio reglamento I priedo 1 punktą. |
| 2. | Bandymas ir procedūros |
| | Bandymo metodai, matavimo prietaisai ir rezultatų interpretavimas turi būti tokie, kaip aprašyta X priedo 5 punkte. Dujų išmetimo sistema arba sudedamoji dalis turi būti bandoma taip, kaip aprašyta X priedo 5.2, 5.3 ir 5.4 punktuose. |
| 3. | Bandinių ėmimas ir rezultatų vertinimas |
| 3.1. | Turi būti pasirinkta viena dujų išmetimo sistema arba sudedamoji dalis, su kuria atliekami 2 punkte nustatyti bandymai. Jei bandymo rezultatai atitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimus, to tipo triukšmo slopinimo sistema ar sudedamoji dalis laikoma atitinkanti gamybos atitikties reikalavimus. |
| 3.2. | Jei vieno iš bandymų rezultatai neatitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimų, pagal šio priedo 2 punktą išbandomos dar dvi tokio paties tipo triukšmo slopinimo sistemos ar sudedamosios dalys. |
| 3.3. | Jei antrosios ir trečiosios triukšmo slopinimo sistemos ar sudedamosios dalies bandymo rezultatai atitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimus, to tipo triukšmo slopinimo sistema ar sudedamoji dalis laikoma atitinkančia gamybos atitikties reikalavimus. |
| 3.4. | Jei vienas iš antrosios ir trečiosios triukšmo slopinimo sistemos ar sudedamosios dalies bandymo rezultatų neatitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimų, to tipo triukšmo slopinimo sistema ar sudedamoji dalis laikoma neatitinkančia šio reglamento ir gamintojas imasi būtinų priemonių, kad vėl būtų užtikrinta atitiktis. |

1.

Bendra informacija

Šie reikalavimai yra suderinti su bandymu, kuris atliekamas gamybos atitikčiai patikrinti pagal šio reglamento I priedo 1 punktą.

2.

Bandymas ir procedūros

Bandymo metodai, matavimo prietaisai ir rezultatų interpretavimas turi būti tokie, kaip aprašyta X priedo 5 punkte. Dujų išmetimo sistema arba sudedamoji dalis turi būti bandoma taip, kaip aprašyta X priedo 5.2, 5.3 ir 5.4 punktuose.

3.

Bandinių ėmimas ir rezultatų vertinimas

3.1.

Turi būti pasirinkta viena dujų išmetimo sistema arba sudedamoji dalis, su kuria atliekami 2 punkte nustatyti bandymai. Jei bandymo rezultatai atitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimus, to tipo triukšmo slopinimo sistema ar sudedamoji dalis laikoma atitinkanti gamybos atitikties reikalavimus.

3.2.

Jei vieno iš bandymų rezultatai neatitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimų, pagal šio priedo 2 punktą išbandomos dar dvi tokio paties tipo triukšmo slopinimo sistemos ar sudedamosios dalys.

3.3.

Jei antrosios ir trečiosios triukšmo slopinimo sistemos ar sudedamosios dalies bandymo rezultatai atitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimus, to tipo triukšmo slopinimo sistema ar sudedamoji dalis laikoma atitinkančia gamybos atitikties reikalavimus.

3.4.

Jei vienas iš antrosios ir trečiosios triukšmo slopinimo sistemos ar sudedamosios dalies bandymo rezultatų neatitinka X priedo 8.1 punkto gamybos atitikties reikalavimų, to tipo triukšmo slopinimo sistema ar sudedamoji dalis laikoma neatitinkančia šio reglamento ir gamintojas imasi būtinų priemonių, kad vėl būtų užtikrinta atitiktis.

XII PRIEDAS

Atitikties lentelė

(Nurodyta 15 straipsnio 2 dalyje)

| Direktyva 70/157/EEB | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| — | 1 straipsnis |
| — | 2 straipsnis |
| — | 3 straipsnis |
| 2 straipsnis | 4 straipsnio 1 dalis |
| 2a straipsnis | 4 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| — | 5 straipsnis |
| — | 6 straipsnis |
| — | 7 straipsnis |
| — | 8 straipsnis |
| — | 9 straipsnis |
| — | 10, 11, 12 ir 13 straipsniai |
| — | 14 straipsnis |
| — | 15 straipsnis |
| | 16 straipsnis |
| I priedo 1 punktas | I priedo 1 punktas |
| I priedo 3 punktas | I priedo 2 punktas |
| I priedo 4 punktas | I priedo 3 punktas |
| I priedo 5 punktas | I priedo 4 punktas |
| I priedo 6 punktas | I priedo 5 punktas |
| I priedo 1 priedėlis | I priedo 1 priedėlis |
| I priedo 2 priedėlis (be papildymo) | I priedo 2 priedėlis |
| — | I priedo 3 priedėlis |
| — | II priedas |
| I priedo 2 punktas | III priedas |
| — | IV priedas |
| — | V priedas |
| — | VI priedas |
| — | VII priedas |
| — | VIII priedas |
| | IX priedas |
| II priedo 1, 2, 3 ir 4 punktai | X priedo 1, 2, 3 ir 4 punktai |
| — | X priedo 5 ir 6 punktai |
| II priedo 5 ir 6 punktai | X priedo 7 ir 8 punktai |
| II priedo 1 priedėlis | X priedo 1 priedėlis (+ papildoma informacija) |
| II priedo 2 priedėlis (be papildymo) | X priedo 2 priedėlis |
| II priedo 3 priedėlis | X priedo 3 priedėlis |
| — | X priedo 4 ir 5 priedėliai |
| | XI priedas |
| — | XII priedas |
| III priedo 1 punktas | — |
| III priedo 2 punktas | — |

Direktyva 70/157/EEB

Šis reglamentas

—

1 straipsnis

—

2 straipsnis

—

3 straipsnis

2 straipsnis

4 straipsnio 1 dalis

2a straipsnis

4 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

5 straipsnis

—

6 straipsnis

—

7 straipsnis

—

8 straipsnis

—

9 straipsnis

—

10, 11, 12 ir 13 straipsniai

—

14 straipsnis

—

15 straipsnis

16 straipsnis

I priedo 1 punktas

I priedo 1 punktas

I priedo 3 punktas

I priedo 2 punktas

I priedo 4 punktas

I priedo 3 punktas

I priedo 5 punktas

I priedo 4 punktas

I priedo 6 punktas

I priedo 5 punktas

I priedo 1 priedėlis

I priedo 1 priedėlis

I priedo 2 priedėlis (be papildymo)

I priedo 2 priedėlis

—

I priedo 3 priedėlis

—

II priedas

I priedo 2 punktas

III priedas

—

IV priedas

—

V priedas

—

VI priedas

—

VII priedas

—

VIII priedas

IX priedas

II priedo 1, 2, 3 ir 4 punktai

X priedo 1, 2, 3 ir 4 punktai

—

X priedo 5 ir 6 punktai

II priedo 5 ir 6 punktai

X priedo 7 ir 8 punktai

II priedo 1 priedėlis

X priedo 1 priedėlis (+ papildoma informacija)

II priedo 2 priedėlis (be papildymo)

X priedo 2 priedėlis

II priedo 3 priedėlis

X priedo 3 priedėlis

—

X priedo 4 ir 5 priedėliai

XI priedas

—

XII priedas

III priedo 1 punktas

—

III priedo 2 punktas

—

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/265 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/265

---

P7_TA(2013)0042

Europos pabėgėlių fondas, Europos grąžinimo fondas ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai ***I

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2007/EB, Sprendimas Nr. 575/2007/EB ir Tarybos sprendimas 2007/435/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Europos pabėgėlių fondo, Europos grąžinimo fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai normą, kiek tai susiję su tam tikromis finansų valdymo nuostatomis, taikytinomis valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0526), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0526),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 78 straipsnio 2 dalį ir 79 straipsnio 2 ir 4 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 78 straipsnio 2 dalį ir 79 straipsnio 2 ir 4 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0302/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0004/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, perimdamas Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, perimdamas Komisijos pasiūlymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0252

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB ir Tarybos sprendimas 2007/435/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Europos pabėgėlių fondo, Europos grąžinimo fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai normą, kiek tai susiję su tam tikromis finansų valdymo nuostatomis, taikytinomis tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 258/2013/ES.)

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/266 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/266

---

P7_TA(2013)0043

Išorės sienų fondas ***I

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0527), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0527),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0301/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0301/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0433/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0433/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, perimdamas Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, perimdamas Komisijos pasiūlymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0253

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 259/2013/ES.)

---

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/267 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/267

---

P7_TA(2013)0044

Žuvininkystės išteklių apsauga taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti ***I

2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 024/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0298), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0298),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0156/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 7 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 7 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0342/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0342/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2);

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam Parlamento pareiškimui; |
| --- | --- |

2.

pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam Parlamento pareiškimui;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 351, 2012 11 15, p. 83.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2012 m. lapkričio 22 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2012)0448).

---

P7_TC1-COD(2012)0158

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1434/98, nustatantis sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 227/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl įgyvendinimo aktų

Europos Parlamentas pareiškia, kad šio reglamento nuostatos, susijusios su įgyvendinimo aktais, yra subtilaus kompromiso rezultatas. Siekdamas, kad, prieš baigiantis Reglamento (EB) Nr. 850/98 galiojimui 2012 m. pabaigoje, būtų priimtas susitarimas per pirmąjį svarstymą, Europos Parlamentas pritarė galimybei taikyti įgyvendinimo aktus konkrečiose specifinėse Reglamento (EB) Nr. 850/98 srityse. Vis dėlto Europos Parlamentas pabrėžia, kad šios nuostatos nebus taikomos ar naudojamos kaip precedentas svarstant jokį kitą pagal įprastą teisėkūros procedūrą tvirtinamą reglamentą, pirmiausia Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti.

---

2013 m. vasario 7 d., ketvirtadienis

| 22.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 24/269 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 24/269

---

P7_TA(2013)0051

Pridėtinės vertės mokesčio bendra sistema ir kovos su PVM sukčiavimu greitojo reagavimo mechanizmas *

2013 m. vasario 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2016/C 024/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0428), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0428),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0260/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0260/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0014/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0014/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | sustiprinta kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu yra itin svarbi siekiant atkurti ir išlaikyti Sąjungos viešųjų finansų stabilumą ir tvirtumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

sustiprinta kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu yra itin svarbi siekiant atkurti ir išlaikyti Sąjungos viešųjų finansų stabilumą ir tvirtumą;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | dėl sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) patiriama didelių
  biudžeto
  nuostolių, paveikiamos konkurencijos sąlygos ir kartu vidaus rinkos veikimas. Pastaruoju metu paplito tam tikros naujos netikėto stambaus masto sukčiavimo formos, ypač susijusios su elektroninių priemonių naudojimu, kuris palengvina greitą neteisėtą stambaus masto prekybą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

dėl sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) patiriama didelių
  biudžeto
  nuostolių, paveikiamos konkurencijos sąlygos ir kartu vidaus rinkos veikimas. Pastaruoju metu paplito tam tikros naujos netikėto stambaus masto sukčiavimo formos, ypač susijusios su elektroninių priemonių naudojimu, kuris palengvina greitą neteisėtą stambaus masto prekybą;

| (1) | dėl mokestinio sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) patiriama didelių
  valstybės finansų
  nuostolių,
  neigiamai
  paveikiamos konkurencijos sąlygos
  , taigi ir sąžiningas ir veiksmingas
  vidaus rinkos veikimas.
  Šiuos nuostolius reikėtų apriboti, visų pirma griežto fiskalinio taupymo laikotarpiu.
  Pastaruoju metu paplito tam tikros naujos netikėto stambaus masto sukčiavimo formos, ypač susijusios su elektroninių priemonių naudojimu, kuris palengvina greitą neteisėtą stambaus masto prekybą
  , dažnai vykdomą už pavienių valstybių narių ribų
  ; |
| --- | --- |

(1)

dėl mokestinio sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) patiriama didelių
  valstybės finansų
  nuostolių,
  neigiamai
  paveikiamos konkurencijos sąlygos
  , taigi ir sąžiningas ir veiksmingas
  vidaus rinkos veikimas.
  Šiuos nuostolius reikėtų apriboti, visų pirma griežto fiskalinio taupymo laikotarpiu.
  Pastaruoju metu paplito tam tikros naujos netikėto stambaus masto sukčiavimo formos, ypač susijusios su elektroninių priemonių naudojimu, kuris palengvina greitą neteisėtą stambaus masto prekybą
  , dažnai vykdomą už pavienių valstybių narių ribų
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | pagal 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos valstybės narės gali prašyti leidimo nukrypti nuo šios direktyvos, kad galėtų užkirsti kelią tam tikrų formų mokesčių slėpimui ar vengimui. Kad būtų leista taikyti tokią nukrypstančią priemonę, Komisija turi pateikti pasiūlymą, o Taryba jį priimti. Naujausia patirtis parodė, kad kartais leidimo taikyti nukrypstančias priemones procedūra nepakankamai lanksti, kad būtų galima greitai ir tinkamai reaguoti į valstybių narių prašymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

pagal 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos valstybės narės gali prašyti leidimo nukrypti nuo šios direktyvos, kad galėtų užkirsti kelią tam tikrų formų mokesčių slėpimui ar vengimui. Kad būtų leista taikyti tokią nukrypstančią priemonę, Komisija turi pateikti pasiūlymą, o Taryba jį priimti. Naujausia patirtis parodė, kad kartais leidimo taikyti nukrypstančias priemones procedūra nepakankamai lanksti, kad būtų galima greitai ir tinkamai reaguoti į valstybių narių prašymus;

| (2) | pagal 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos valstybės narės gali prašyti leidimo nukrypti nuo šios direktyvos, kad galėtų užkirsti kelią tam tikrų formų mokesčių slėpimui ar vengimui. Kad būtų leista taikyti tokią nukrypstančią priemonę, Komisija turi pateikti pasiūlymą, o Taryba jį priimti. Naujausia patirtis parodė, kad kartais leidimo taikyti nukrypstančias priemones procedūra ne visada

  yra sparti ar

  pakankamai lanksti, kad būtų galima greitai ir tinkamai reaguoti į valstybių narių prašymus; |
| --- | --- |

(2)

pagal 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos valstybės narės gali prašyti leidimo nukrypti nuo šios direktyvos, kad galėtų užkirsti kelią tam tikrų formų mokesčių slėpimui ar vengimui. Kad būtų leista taikyti tokią nukrypstančią priemonę, Komisija turi pateikti pasiūlymą, o Taryba jį priimti. Naujausia patirtis parodė, kad kartais leidimo taikyti nukrypstančias priemones procedūra ne visada

  yra sparti ar

  pakankamai lanksti, kad būtų galima greitai ir tinkamai reaguoti į valstybių narių prašymus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | prekių ar paslaugų gavėjo prievolės sumokėti PVM nustatymas (
  atvirkštinis apmokestinimas
  ) – veiksminga priemonė kovoti su geriausiai žinomais būdais slėpti mokesčius tam tikruose sektoriuose. Tačiau ilgainiui padėtis gali
  keistis
  ,
  todėl

  reikia numatyti ir kitų priemonių. Tam

  Taryba
  turėtų (jei reikia,
  Komisijai pateikus atitinkamą pasiūlymą) nustatyti
  ir kitas pagal greitojo reagavimo mechanizmą taikytinas priemones. Galimų priemonių rūšis reikia nustatyti tam, kad Komisija galėtų per kuo trumpesnį laiką suteikti leidimą taikyti nukrypstančias priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

prekių ar paslaugų gavėjo prievolės sumokėti PVM nustatymas (
  atvirkštinis apmokestinimas
  ) – veiksminga priemonė kovoti su geriausiai žinomais būdais slėpti mokesčius tam tikruose sektoriuose. Tačiau ilgainiui padėtis gali
  keistis
  ,
  todėl

  reikia numatyti ir kitų priemonių. Tam

  Taryba
  turėtų (jei reikia,
  Komisijai pateikus atitinkamą pasiūlymą) nustatyti
  ir kitas pagal greitojo reagavimo mechanizmą taikytinas priemones. Galimų priemonių rūšis reikia nustatyti tam, kad Komisija galėtų per kuo trumpesnį laiką suteikti leidimą taikyti nukrypstančias priemones;

| (7) | prekių ar paslaugų gavėjo prievolės sumokėti PVM nustatymas (
  atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas
  ) – veiksminga priemonė, padedanti iškart sustabdyti žinomiausių būdų mokesčių vengimą tam tikruose sektoriuose
  (karuselinis sukčiavimas)
  . Tačiau
  , atsižvelgiant į esamus PVM sistemos trūkumus ir į tai, kaip
  ilgainiui padėtis gali
  pasikeisti
  , gali reikėti numatyti taip pat ir kitų priemonių. Šiuo tikslu

  Komisija,
  jei reikia, turėtų
  pasiūlyti
  ir kitas pagal greitojo reagavimo mechanizmą taikytinas priemones.
  Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, turėtų vienbalsiai patvirtinti tas priemones.
  Galimų priemonių rūšis reikėtų

  kruopščiai ir skaidriai
  nustatyti tam, kad Komisija per kuo trumpesnį laiką galėtų suteikti leidimą taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas; |
| --- | --- |

(7)

prekių ar paslaugų gavėjo prievolės sumokėti PVM nustatymas (
  atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas
  ) – veiksminga priemonė, padedanti iškart sustabdyti žinomiausių būdų mokesčių vengimą tam tikruose sektoriuose
  (karuselinis sukčiavimas)
  . Tačiau
  , atsižvelgiant į esamus PVM sistemos trūkumus ir į tai, kaip
  ilgainiui padėtis gali
  pasikeisti
  , gali reikėti numatyti taip pat ir kitų priemonių. Šiuo tikslu

  Komisija,
  jei reikia, turėtų
  pasiūlyti
  ir kitas pagal greitojo reagavimo mechanizmą taikytinas priemones.
  Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, turėtų vienbalsiai patvirtinti tas priemones.
  Galimų priemonių rūšis reikėtų

  kruopščiai ir skaidriai
  nustatyti tam, kad Komisija per kuo trumpesnį laiką galėtų suteikti leidimą taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | kad greitojo reagavimo mechanizmas būtų nuolat plėtojamas ir tobulinamas, Komisija turėtų reguliariai teikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas apie jo taikymą, kuriose, be kita ko, būtų nagrinėjamos ir kitos priemonės, kuriomis būtų galima papildyti šį mechanizmą, taip pat nauji valstybių narių bendradarbiavimo visuotinai taikant šį mechanizmą stiprinimo būdai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

kad greitojo reagavimo mechanizmas būtų nuolat plėtojamas ir tobulinamas, Komisija turėtų reguliariai teikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas apie jo taikymą, kuriose, be kita ko, būtų nagrinėjamos ir kitos priemonės, kuriomis būtų galima papildyti šį mechanizmą, taip pat nauji valstybių narių bendradarbiavimo visuotinai taikant šį mechanizmą stiprinimo būdai;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9b) | kad greitojo reagavimo mechanizmas veiktų patenkinamai, Komisija visada turėtų gebėti imtis greitų ir tikslių veiksmų sprendžiant šiuos klausimus. Todėl reikėtų užtikrinti, kad greitojo reagavimo mechanizmui numatyti žmogiškieji ir kiti ištekliai būtų tinkami ir kad būtų nustatyta ir taikoma skubi sprendimų priėmimo vidaus procedūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9b)

kad greitojo reagavimo mechanizmas veiktų patenkinamai, Komisija visada turėtų gebėti imtis greitų ir tikslių veiksmų sprendžiant šiuos klausimus. Todėl reikėtų užtikrinti, kad greitojo reagavimo mechanizmui numatyti žmogiškieji ir kiti ištekliai būtų tinkami ir kad būtų nustatyta ir taikoma skubi sprendimų priėmimo vidaus procedūra;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9c) | kadangi specialios priemonės taikymas vienoje valstybėje narėje galėtų turėti poveikį kitų valstybių narių PVM sistemoms, Komisija, siekdama užtikrinti skaidrumą, turėtų informuoti visas valstybes nares apie visus pateiktus prašymus ir visus sprendimus, priimtus dėl pateiktų prašymų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9c)

kadangi specialios priemonės taikymas vienoje valstybėje narėje galėtų turėti poveikį kitų valstybių narių PVM sistemoms, Komisija, siekdama užtikrinti skaidrumą, turėtų informuoti visas valstybes nares apie visus pateiktus prašymus ir visus sprendimus, priimtus dėl pateiktų prašymų;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9d) | Komisija, stiprindama ir reguliuodama greitojo reagavimo mechanizmą, turėtų aktyviai konsultuotis su tų sektorių, kuriuose daugiausia sukčiaujama, įmonėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9d)

Komisija, stiprindama ir reguliuodama greitojo reagavimo mechanizmą, turėtų aktyviai konsultuotis su tų sektorių, kuriuose daugiausia sukčiaujama, įmonėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti tikslo – reaguoti į netikėtus stambaus masto sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu reiškinius, kurie dažnai yra tarptautiniai – nes nėra pajėgios pačios įveikti šių sukčiavimo grandinių, kurios susijusios su naujomis prekybos formomis ir kuriose vienu metu dalyvauja daug šalių, o norint greičiau ir kartu tinkamiau ir veiksmingiau reaguoti į šiuos reiškinius, šio tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu Sąjunga
  gali
  imtis priemonių. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti tikslo – reaguoti į netikėtus stambaus masto sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu reiškinius, kurie dažnai yra tarptautiniai – nes nėra pajėgios pačios įveikti šių sukčiavimo grandinių, kurios susijusios su naujomis prekybos formomis ir kuriose vienu metu dalyvauja daug šalių, o norint greičiau ir kartu tinkamiau ir veiksmingiau reaguoti į šiuos reiškinius, šio tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu Sąjunga
  gali
  imtis priemonių. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (10) | kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti tikslo – reaguoti į netikėtus stambaus masto sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu reiškinius, kurie dažnai yra tarptautiniai – nes nėra pajėgios pačios įveikti šių sukčiavimo grandinių, kurios susijusios su naujomis prekybos formomis ir kuriose vienu metu dalyvauja kelios šalys, ir kadangi norint greičiau ir kartu tinkamiau bei veiksmingiau reaguoti į šiuos reiškinius šio tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga
  turėtų
  imtis priemonių, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(10)

kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti tikslo – reaguoti į netikėtus stambaus masto sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu reiškinius, kurie dažnai yra tarptautiniai – nes nėra pajėgios pačios įveikti šių sukčiavimo grandinių, kurios susijusios su naujomis prekybos formomis ir kuriose vienu metu dalyvauja kelios šalys, ir kadangi norint greičiau ir kartu tinkamiau bei veiksmingiau reaguoti į šiuos reiškinius šio tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga
  turėtų
  imtis priemonių, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

Direktyva 2006/112/EB

1a skirsnio 395a straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nukrypstant nuo 193 straipsnio, nustatyti, kad prievolė sumokėti PVM už tam tikras prekes ir paslaugas tenka jų gavėjui, prieš tai pateikus šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prašymą taikyti šią priemonę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

nukrypstant nuo 193 straipsnio, nustatyti, kad prievolė sumokėti PVM už tam tikras prekes ir paslaugas tenka jų gavėjui, prieš tai pateikus šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prašymą taikyti šią priemonę;

| a) | nukrypstant nuo 193 straipsnio
  (atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas)
  , nustatyti, kad prievolė sumokėti PVM už tam tikras prekes ir paslaugas tenka jų gavėjui, prieš tai pateikus šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prašymą taikyti šią priemonę; |
| --- | --- |

a)

nukrypstant nuo 193 straipsnio
  (atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas)
  , nustatyti, kad prievolė sumokėti PVM už tam tikras prekes ir paslaugas tenka jų gavėjui, prieš tai pateikus šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prašymą taikyti šią priemonę;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

Direktyva 2006/112/EB

1a skirsnio 395a straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | imtis kitų priemonių, kurias,
  remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai nustatė Taryba
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

imtis kitų priemonių, kurias,
  remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai nustatė Taryba
  .

| b) | imtis kitų priemonių, kurias
  pasiūlė Komisija ir kurias vieningai patvirtino Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  . |
| --- | --- |

b)

imtis kitų priemonių, kurias
  pasiūlė Komisija ir kurias vieningai patvirtino Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

Direktyva 2006/112/EB

1a skirsnio 395a straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant a 
  punktą
  , valstybės narės vykdo tinkamą specialios priemonės kontrolę apmokestinamųjų asmenų, tiekiančių prekes ar teikiančių paslaugas, kurioms ši priemonė taikoma, atžvilgiu. | Taikant a 
  ir b punktus
  , valstybės narės vykdo tinkamą
  bet kokios naudojamos
  specialios priemonės kontrolę apmokestinamųjų asmenų, tiekiančių prekes ar teikiančių paslaugas, kurioms ši priemonė taikoma, atžvilgiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Taikant a 
  punktą
  , valstybės narės vykdo tinkamą specialios priemonės kontrolę apmokestinamųjų asmenų, tiekiančių prekes ar teikiančių paslaugas, kurioms ši priemonė taikoma, atžvilgiu.

Taikant a 
  ir b punktus
  , valstybės narės vykdo tinkamą
  bet kokios naudojamos
  specialios priemonės kontrolę apmokestinamųjų asmenų, tiekiančių prekes ar teikiančių paslaugas, kurioms ši priemonė taikoma, atžvilgiu.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

2006/112/EC

1a skirsnio 395a straipsnio 1 dalies 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šioje dalyje nustatyta procedūra užbaigiama per tris mėnesius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šioje dalyje nustatyta procedūra užbaigiama per tris mėnesius.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

Direktyva 2006/112/EB

1a skirsnio 395a straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybė narė, pageidaujanti imtis 1 dalyje nurodytų priemonių, siunčia prašymą Komisijai. Valstybė narė pateikia jai informaciją apie atitinkamą sektorių, sukčiavimo formą ir aplinkybes, jo netikėtumą ir stambų mastą bei dėl jo patiriamus didelius ir nepataisomus finansinius nuostolius. Jei Komisija mano, kad ji neturi visos būtinos informacijos, ji kreipiasi į atitinkamą valstybę narę per
  vieną mėnesį
  nuo prašymo gavimo ir nurodo, kokios informacijos jai trūksta. | 2.   Valstybė narė, pageidaujanti imtis 1 dalyje nurodytų priemonių, siunčia prašymą Komisijai. Valstybė narė pateikia
  Komisijai, kompetentingiems Europos Parlamento komitetams ir Audito Rūmams
  informaciją, kurioje nurodoma susijęs sektorius, sukčiavimo rūšis ir aplinkybės, jo netikėtas pobūdis ir stambus mastas bei dėl jo patiriami dideli ir nepataisomi finansiniai nuostoliai. Jei Komisija mano, kad ji neturi visos būtinos informacijos, ji kreipiasi į atitinkamą valstybę narę per
  dvi savaites
  nuo prašymo gavimo ir nurodo, kokios papildomos informacijos jai reikia.
  Jei reikia ir jei įmanoma, Komisija taip pat konsultuojasi su atitinkamu verslo sektoriumi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Valstybė narė, pageidaujanti imtis 1 dalyje nurodytų priemonių, siunčia prašymą Komisijai. Valstybė narė pateikia jai informaciją apie atitinkamą sektorių, sukčiavimo formą ir aplinkybes, jo netikėtumą ir stambų mastą bei dėl jo patiriamus didelius ir nepataisomus finansinius nuostolius. Jei Komisija mano, kad ji neturi visos būtinos informacijos, ji kreipiasi į atitinkamą valstybę narę per
  vieną mėnesį
  nuo prašymo gavimo ir nurodo, kokios informacijos jai trūksta.

2.   Valstybė narė, pageidaujanti imtis 1 dalyje nurodytų priemonių, siunčia prašymą Komisijai. Valstybė narė pateikia
  Komisijai, kompetentingiems Europos Parlamento komitetams ir Audito Rūmams
  informaciją, kurioje nurodoma susijęs sektorius, sukčiavimo rūšis ir aplinkybės, jo netikėtas pobūdis ir stambus mastas bei dėl jo patiriami dideli ir nepataisomi finansiniai nuostoliai. Jei Komisija mano, kad ji neturi visos būtinos informacijos, ji kreipiasi į atitinkamą valstybę narę per
  dvi savaites
  nuo prašymo gavimo ir nurodo, kokios papildomos informacijos jai reikia.
  Jei reikia ir jei įmanoma, Komisija taip pat konsultuojasi su atitinkamu verslo sektoriumi.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

Direktyva 2006/112/EB

1a skirsnio 395a straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Gavusi visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga prašymui įvertinti, Komisija per vieną mėnesį suteikia leidimą taikyti specialią priemonę arba, jei prašomai priemonei nepritaria, praneša apie tai atitinkamai valstybei narei. | Gavusi visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga prašymui įvertinti, Komisija: |
| | a) | atitinkamai praneša prašymą pateikusiai valstybei narei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Gavusi visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga prašymui įvertinti, Komisija per vieną mėnesį suteikia leidimą taikyti specialią priemonę arba, jei prašomai priemonei nepritaria, praneša apie tai atitinkamai valstybei narei.

Gavusi visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga prašymui įvertinti, Komisija:

a)

atitinkamai praneša prašymą pateikusiai valstybei narei;

| b) | perduoda prašymą originalo kalba kitoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

b)

perduoda prašymą originalo kalba kitoms valstybėms narėms;

| c) | per vieną mėnesį suteikia leidimą taikyti specialią priemonę arba, jei jai nepritaria, praneša atitinkamai valstybei narei
  , kitoms valstybėms narėms, kompetentingiems Europos Parlamento komitetams ir Audito Rūmams ir pateikia išsamų pagrindimą
  . |
| --- | --- |

c)

per vieną mėnesį suteikia leidimą taikyti specialią priemonę arba, jei jai nepritaria, praneša atitinkamai valstybei narei
  , kitoms valstybėms narėms, kompetentingiems Europos Parlamento komitetams ir Audito Rūmams ir pateikia išsamų pagrindimą
  .

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnis

Direktyva 2006/112/EB

1a skirsnio 395c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 395c straipsnis |
| | Pirmą kartą 2014 m. liepos 1 d. ir vėliau kas treji metai Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagal šį skirsnį nustatyto greitojo reagavimo mechanizmo taikymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje, be kita ko, nagrinėjamos tolesnės specialios priemonės, kuriomis galima būtų papildyti šį mechanizmą, bei nauji valstybių narių bendradarbiavimo visuotinai taikant šį mechanizmą stiprinimo būdai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

395c straipsnis

Pirmą kartą 2014 m. liepos 1 d. ir vėliau kas treji metai Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagal šį skirsnį nustatyto greitojo reagavimo mechanizmo taikymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje, be kita ko, nagrinėjamos tolesnės specialios priemonės, kuriomis galima būtų papildyti šį mechanizmą, bei nauji valstybių narių bendradarbiavimo visuotinai taikant šį mechanizmą stiprinimo būdai.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a straipsnis |
| | Komisija iki 2014 m. sausio 1 d. pateikia ataskaitą, kurioje nurodo, kaip būtų galima pagreitinti Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnyje nustatytą įprastą leidimo nukrypti procedūrą. Ataskaitos tikslas – nustatyti esamų struktūrų ir tvarkos pakeitimus, kurie padėtų užtikrinti, kad Komisija visada užbaigtų procedūrą per penkis mėnesius nuo valstybės narės prašymo gavimo datos. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a straipsnis

Komisija iki 2014 m. sausio 1 d. pateikia ataskaitą, kurioje nurodo, kaip būtų galima pagreitinti Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnyje nustatytą įprastą leidimo nukrypti procedūrą. Ataskaitos tikslas – nustatyti esamų struktūrų ir tvarkos pakeitimus, kurie padėtų užtikrinti, kad Komisija visada užbaigtų procedūrą per penkis mėnesius nuo valstybės narės prašymo gavimo datos. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. | 2.   Valstybės narės pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

2.   Valstybės narės pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.


  Ji turi būti konsoliduota su Direktyva 2006/112/EB iki ...

   (*). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.


  Ji turi būti konsoliduota su Direktyva 2006/112/EB iki ...

   (*).

---

(*)  
  Trys mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

---