# Uradni list C 431/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 431 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5822. december 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 431

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5822. december 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 431/01 | Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi posebnih pravil iz členov 169, 170 in 171 Uredbe o SUT za sektorje oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 431/01

Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi posebnih pravil iz členov 169, 170 in 171 Uredbe o SUT za sektorje oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 431/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o uporabi posebnih pravil iz členov 169, 170 in 171 Uredbe o SUT za sektorje oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin

(2015/C 431/01)

KAZALO

| 1. | UVOD: NAMEN IN PODROČJE UPORABE SMERNIC | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | SPLOŠNA IN SEKTORSKA PRAVILA, KI VELJAJO ZA SPORAZUME, KI JIH SKLENEJO PROIZVAJALCI OLJČNEGA OLJA, GOVEJEGA IN TELEČJEGA MESA TER POLJŠČIN | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Uvod | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Splošni okvir konkurence | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Uporaba členov 101 in 102 PDEU za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Posebna odstopanja – zunaj kmetijske zakonodaje – od področja uporabe člena 101 PDEU: uredba o skupinski izjemi za specializacije | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Splošno odstopanje v uredbi o SUT: člena 206 in 209 | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Odstopanje od uporabe členov 101 in 102 PDEU v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin, kot je določeno v členih 169, 170 in 171 uredbe o SUP | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ocena OP o združljivosti sporazuma s pravili o konkurenci | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 3. | POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Priznavanje OP/ZOP | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Cilji organizacij proizvajalcev in javno naročanje proizvodov pri nečlanih | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Preskus znatnega izboljšanja učinkovitosti | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Poenostavljena metoda | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Alternativna metoda | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Razmerja med OP in njenimi člani | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Največji obseg proizvodnje | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Obveznost obveščanja | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Zaščitni ukrepi | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Uvod | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Izključevanje konkurence | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Manjši upoštevni proizvodni trg z nekonkurenčnimi učinki | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | Ogroženost ciljev SKP | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4

| 4. | POSEBNE DOLOČBE ZA ZADEVNE SEKTORJE | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Oljčno olje | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Primeri uporabe odstopanja v sektorju oljčnega olja | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Opredelitev upoštevnega trga | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.2.1 | Upoštevni proizvodni trg | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Upoštevni geografski trg | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2

| 4.2 | Sektor govejega in telečjega mesa | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Primeri uporabe odstopanja v sektorju govejega in telečjega mesa | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.3 | Poljščine | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Primeri uporabe odstopanja v sektorju poljščin | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| PRILOGA I: | Diagram za proizvajalce | 40 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I:

| PRILOGA II: | Diagram za OP/ZOP | 41 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II:

1.   UVOD: NAMEN IN PODROČJE UPORABE SMERNIC

| (1) | Te smernice (1) vsebujejo navodila za proizvajalce v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin, da bi ravnali v skladu s členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT (2), ki določajo posebna pravila za pogodbena pogajanja v teh sektorjih. Objavljajo se v skladu s 3. odstavkom člena 206 uredbe o SUT (3). |
| --- | --- |

(1)

Te smernice (1) vsebujejo navodila za proizvajalce v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin, da bi ravnali v skladu s členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT (2), ki določajo posebna pravila za pogodbena pogajanja v teh sektorjih. Objavljajo se v skladu s 3. odstavkom člena 206 uredbe o SUT (3).

| (2) | Te smernice niso pravno zavezujoče. Čeprav je njihov cilj zagotoviti posebna navodila za proizvajalce, so proizvajalci sami odgovorni za ocenjevanje svojih praks. Prav tako je namen Smernic zagotoviti navodila za sodišča in organe za konkurenco držav članic, kako naj se uporabljajo členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT. |
| --- | --- |

(2)

Te smernice niso pravno zavezujoče. Čeprav je njihov cilj zagotoviti posebna navodila za proizvajalce, so proizvajalci sami odgovorni za ocenjevanje svojih praks. Prav tako je namen Smernic zagotoviti navodila za sodišča in organe za konkurenco držav članic, kako naj se uporabljajo členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

| (3) | Subjekti, ki jih te smernice zadevajo, so opredeljeni, kot je navedeno v nadaljevanju:






  — | proizvajalec je proizvajalec zadevnega proizvoda, |
| --- | --- | --- |

(3)

Subjekti, ki jih te smernice zadevajo, so opredeljeni, kot je navedeno v nadaljevanju:

—

proizvajalec je proizvajalec zadevnega proizvoda,

| — | OP je organizacija proizvajalcev, kot je opredeljena v členu 152 uredbe o SUT, |
| --- | --- |

—

OP je organizacija proizvajalcev, kot je opredeljena v členu 152 uredbe o SUT,

| — | ZOP je združenje organizacij proizvajalcev, kot je opredeljeno v členu 156 uredbe o SUT. |
| --- | --- |

—

ZOP je združenje organizacij proizvajalcev, kot je opredeljeno v členu 156 uredbe o SUT.

Kadar se Smernice nanašajo na organizacije proizvajalcev (OP), izraz zajema tudi ZOP, razen če je izrecno drugače določeno. OP se lahko ustanovi na podlagi različnih pravnih oblik glede na veljavne nacionalne predpise. Če so zadruge priznane kot organizacije proizvajalcev, so upravičene do uporabe členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT. Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT ne zajemajo priznanih medpanožnih organizacij. Vendar se zanje lahko uporablja možnost odstopanja iz člena 210 uredbe o SUT.

| (4) | Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT omogočajo, da se OP in ZOP pod določenimi pogoji v imenu svojih članov pogajajo o sklenitvi dobavnih pogodb za zadevne proizvode (4). |
| --- | --- |

(4)

Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT omogočajo, da se OP in ZOP pod določenimi pogoji v imenu svojih članov pogajajo o sklenitvi dobavnih pogodb za zadevne proizvode (4).

| (5) | Smernice obravnavajo naslednja vprašanja:






  — | okvir splošno veljavnih pravil o konkurenci; |
| --- | --- | --- |

(5)

Smernice obravnavajo naslednja vprašanja:

—

okvir splošno veljavnih pravil o konkurenci;

| — | posebna pravila iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT; |
| --- | --- |

—

posebna pravila iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT;

| — | praktično uporabo posebnih pravil iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT v zadevnih kmetijskih sektorjih. |
| --- | --- |

—

praktično uporabo posebnih pravil iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT v zadevnih kmetijskih sektorjih.

| (6) | Stališče Evropske komisije ne posega v sodno prakso Sodišča Evropske unije (5) v zvezi z razlago členov 39, 42, 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT. |
| --- | --- |

(6)

Stališče Evropske komisije ne posega v sodno prakso Sodišča Evropske unije (5) v zvezi z razlago členov 39, 42, 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

| (7) | Komisija bo še naprej spremljala izvajanje Smernic na podlagi tržnih informacij zainteresiranih strani in nacionalnih pristojnih organov ter lahko Smernice revidira glede na prihodnji razvoj in nova spoznanja. Če Smernice niso revidirane, ostanejo veljavne, dokler so členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT nespremenjeni. V primeru spremembe vseh ali katerega koli od navedenih členov, bodo Smernice po potrebi revidirane in posodobljene v skladu s sprejetimi spremembami. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bo še naprej spremljala izvajanje Smernic na podlagi tržnih informacij zainteresiranih strani in nacionalnih pristojnih organov ter lahko Smernice revidira glede na prihodnji razvoj in nova spoznanja. Če Smernice niso revidirane, ostanejo veljavne, dokler so členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT nespremenjeni. V primeru spremembe vseh ali katerega koli od navedenih členov, bodo Smernice po potrebi revidirane in posodobljene v skladu s sprejetimi spremembami.

2.   SPLOŠNA IN SEKTORSKA PRAVILA, KI VELJAJO ZA SPORAZUME, KI JIH SKLENEJO PROIZVAJALCI OLJČNEGA OLJA, GOVEJEGA IN TELEČJEGA MESA TER POLJŠČIN

2.1   Uvod

| (8) | V skladu s členom 42 PDEU ima zakonodajalec EU (Evropski parlament in Svet) pooblastilo, da določi, v kakšnem obsegu se pravila o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 42 PDEU ima zakonodajalec EU (Evropski parlament in Svet) pooblastilo, da določi, v kakšnem obsegu se pravila o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi.

| (9) | Natančneje povedano, zakonodajalec EU v skladu s členom 42 PDEU določi obseg uporabe pravil o konkurenci za kmetijski sektor, pri čemer upošteva cilje skupne kmetijske politike iz člena 39 PDEU (v nadaljnjem besedilu: cilji SKP). Sodišče je razsodilo, da imajo v skladu z navedeno določbo cilji kmetijske politike glede konkurence prednost pred cilji Pogodbe (6). |
| --- | --- |

(9)

Natančneje povedano, zakonodajalec EU v skladu s členom 42 PDEU določi obseg uporabe pravil o konkurenci za kmetijski sektor, pri čemer upošteva cilje skupne kmetijske politike iz člena 39 PDEU (v nadaljnjem besedilu: cilji SKP). Sodišče je razsodilo, da imajo v skladu z navedeno določbo cilji kmetijske politike glede konkurence prednost pred cilji Pogodbe (6).

| (10) | V skladu s členom 39 PDEU so cilji SKP:






  (a) | povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile; |
| --- | --- | --- |

(10)

V skladu s členom 39 PDEU so cilji SKP:

(a)

povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile;

| (b) | s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom; |
| --- | --- |

(b)

s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom;

| (c) | stabilizirati trge; |
| --- | --- |

(c)

stabilizirati trge;

| (d) | zagotoviti redno preskrbo ter |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti redno preskrbo ter

| (e) | zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah.

2.2   Splošni okvir konkurence

2.2.1   Uporaba členov 101 in 102 PDEU za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi

| (11) | Na podlagi člena 42 PDEU člen 206 uredbe o SUT določa, da se pravila o konkurenci iz členov od 101 do 106 PDEU uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih izdelkov in trgovino z njimi:

  „V skladu s členom 42 PDEU in razen če je v tej uredbi določeno drugače, se členi od 101 do 106 PDEU in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od 207 do 210 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi.“ |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi člena 42 PDEU člen 206 uredbe o SUT določa, da se pravila o konkurenci iz členov od 101 do 106 PDEU uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih izdelkov in trgovino z njimi:

„V skladu s členom 42 PDEU in razen če je v tej uredbi določeno drugače, se členi od 101 do 106 PDEU in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od 207 do 210 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi.“

| (12) | Člena 101 (7) in 102 (8) PDEU se uporabljata za vedenje podjetij in združenj v zvezi s sporazumi, sklepi, ravnanjem ali zlorabo prevladujočega položaja, če „bi lahko prizadeli trgovino med državami članicami“. Podrobnosti o razlagi merila glede veljavnosti so navedene v smernicah Evropske komisije o vplivu na trgovino (9). Če ne vplivajo na trgovino med državami članicami, se uporabljajo nacionalna pravila o konkurenci. |
| --- | --- |

(12)

Člena 101 (7) in 102 (8) PDEU se uporabljata za vedenje podjetij in združenj v zvezi s sporazumi, sklepi, ravnanjem ali zlorabo prevladujočega položaja, če „bi lahko prizadeli trgovino med državami članicami“. Podrobnosti o razlagi merila glede veljavnosti so navedene v smernicah Evropske komisije o vplivu na trgovino (9). Če ne vplivajo na trgovino med državami članicami, se uporabljajo nacionalna pravila o konkurenci.

| (13) | Člen 101 PDEU se načeloma uporablja za vse gospodarske dejavnosti proizvajalcev in OP. OP je združenje posameznih proizvajalcev in velja zato – kar zadeva uporabo konkurenčnega prava EU – bodisi za združenje podjetij bodisi, v kolikor opravlja gospodarsko dejavnost, za podjetje kot tako (10). Zato morajo tako OP kot njeni člani ravnati v skladu s pravili o konkurenci. V skladu s tem se pravila o konkurenci ne uporabljajo le za sporazume med posameznimi proizvajalci (npr. za vzpostavitev OP in njenih statutov o ustanovitvi), temveč tudi za sklepe, ki jih je OP sprejela, in pogodbe, ki jih je sklenila. |
| --- | --- |

(13)

Člen 101 PDEU se načeloma uporablja za vse gospodarske dejavnosti proizvajalcev in OP. OP je združenje posameznih proizvajalcev in velja zato – kar zadeva uporabo konkurenčnega prava EU – bodisi za združenje podjetij bodisi, v kolikor opravlja gospodarsko dejavnost, za podjetje kot tako (10). Zato morajo tako OP kot njeni člani ravnati v skladu s pravili o konkurenci. V skladu s tem se pravila o konkurenci ne uporabljajo le za sporazume med posameznimi proizvajalci (npr. za vzpostavitev OP in njenih statutov o ustanovitvi), temveč tudi za sklepe, ki jih je OP sprejela, in pogodbe, ki jih je sklenila.

| (14) | Sodišče je izreklo številne sodbe, ki izrecno obravnavajo zadruge. Zadruge so dejansko posebna oblika OP. Ko je Sodišče ocenjevalo, ali se člen 101(1) PDEU uporablja za zadruge (ki so ena možnih oblik OP), je razsodilo, da organizacija podjetja v posebno obliko zadružne zveze sama po sebi ni nekonkurenčno ravnanje. Vendar to ne pomeni, da prepoved iz člena 101(1) PDEU samodejno ne velja za zadružne zveze, saj lahko vseeno vplivajo na trgovsko ravnanje svojih članov in tako omejijo ali izkrivljajo konkurenco na trgu, na katerem navedena podjetja poslujejo (11). |
| --- | --- |

(14)

Sodišče je izreklo številne sodbe, ki izrecno obravnavajo zadruge. Zadruge so dejansko posebna oblika OP. Ko je Sodišče ocenjevalo, ali se člen 101(1) PDEU uporablja za zadruge (ki so ena možnih oblik OP), je razsodilo, da organizacija podjetja v posebno obliko zadružne zveze sama po sebi ni nekonkurenčno ravnanje. Vendar to ne pomeni, da prepoved iz člena 101(1) PDEU samodejno ne velja za zadružne zveze, saj lahko vseeno vplivajo na trgovsko ravnanje svojih članov in tako omejijo ali izkrivljajo konkurenco na trgu, na katerem navedena podjetja poslujejo (11).

| (15) | Primer uporabe člena 101 PDEU za dejavnosti proizvajalcev:













  Situacija | : | Trg za preskrbo z živim govedom v državi se sooča s stalnim zmanjševanjem domačega povpraševanja, saj se povpraševanje končnih potrošnikov po govejem mesu zmanjšuje. Poleg tega sta se uvoz trupov in kosov govejega mesa ter v manjši meri uvoz živega goveda povečala. Klavnice v državi so bistveno zmanjšale nakup živega goveda in cene živega goveda so se zelo znižale. Da bi se spopadli s tem položajem, so številni dobavitelji živega goveda (ki pokrivajo približno 60 % trga z živim govedom) med seboj sklenili sporazum, ki določa najnižjo prodajno ceno pri prodaji njihovega živega goveda klavnicam. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Cilj sporazuma je omejiti konkurenco z določitvijo enotne cene. Zato krši določbo iz člena 101(1) PDEU, ki prepoveduje protikonkurenčne sporazume, sklepe združenj in usklajena ravnanja. Sporazum ne pomeni nobenih koristi za potrošnike in odpravlja konkurenco za velik del trga z živim govedom. Zato ga ni mogoče utemeljiti na podlagi člena 101(3) PDEU. Tak sporazum tako krši člen 101 PDEU, je prepovedan in ničen. |

(15)

Primer uporabe člena 101 PDEU za dejavnosti proizvajalcev:

Situacija

:

Trg za preskrbo z živim govedom v državi se sooča s stalnim zmanjševanjem domačega povpraševanja, saj se povpraševanje končnih potrošnikov po govejem mesu zmanjšuje. Poleg tega sta se uvoz trupov in kosov govejega mesa ter v manjši meri uvoz živega goveda povečala. Klavnice v državi so bistveno zmanjšale nakup živega goveda in cene živega goveda so se zelo znižale. Da bi se spopadli s tem položajem, so številni dobavitelji živega goveda (ki pokrivajo približno 60 % trga z živim govedom) med seboj sklenili sporazum, ki določa najnižjo prodajno ceno pri prodaji njihovega živega goveda klavnicam.

Analiza

:

Cilj sporazuma je omejiti konkurenco z določitvijo enotne cene. Zato krši določbo iz člena 101(1) PDEU, ki prepoveduje protikonkurenčne sporazume, sklepe združenj in usklajena ravnanja. Sporazum ne pomeni nobenih koristi za potrošnike in odpravlja konkurenco za velik del trga z živim govedom. Zato ga ni mogoče utemeljiti na podlagi člena 101(3) PDEU. Tak sporazum tako krši člen 101 PDEU, je prepovedan in ničen.

| (16) | Člen 102 PDEU se uporablja tudi za proizvajalce in OP, ki delujejo kot podjetja. Prepoved zlorabe prevladujočega položaja iz člena 102 PDEU se v celoti uporablja v kmetijskem sektorju. Vendar morajo biti za kršitev člena 102 PDEU izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | OP ali proizvajalec mora imeti prevladujoč položaj na določenem proizvodnem in geografskem trgu (upoštevnem trgu) (12), tj. položaj gospodarskega potenciala, ki mu omogoča, da v veliki meri deluje neodvisno od konkurentov, kupcev in nazadnje potrošnikov (13); |
| --- | --- | --- |

(16)

Člen 102 PDEU se uporablja tudi za proizvajalce in OP, ki delujejo kot podjetja. Prepoved zlorabe prevladujočega položaja iz člena 102 PDEU se v celoti uporablja v kmetijskem sektorju. Vendar morajo biti za kršitev člena 102 PDEU izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

OP ali proizvajalec mora imeti prevladujoč položaj na določenem proizvodnem in geografskem trgu (upoštevnem trgu) (12), tj. položaj gospodarskega potenciala, ki mu omogoča, da v veliki meri deluje neodvisno od konkurentov, kupcev in nazadnje potrošnikov (13);

| (b) | OP ali proizvajalec mora zlorabiti svoj prevladujoči položaj z uporabo izključevalnih in/ali izkoriščevalnih praks, ki škodijo konkurentom, kupcem in/ali potrošnikom (14); |
| --- | --- |

(b)

OP ali proizvajalec mora zlorabiti svoj prevladujoči položaj z uporabo izključevalnih in/ali izkoriščevalnih praks, ki škodijo konkurentom, kupcem in/ali potrošnikom (14);

| (c) | zaradi teh praks je trgovina med državami članicami prizadeta (15). |
| --- | --- |

(c)

zaradi teh praks je trgovina med državami članicami prizadeta (15).

| (17) | Primer uporabe člena 102 PDEU za dejavnosti OP:













  Situacija | : | Regija, ki prideluje pšenico, je zelo oddaljena od ostalih regij, ki pridelujejo pšenico. V regiji se pšenica prideluje za pridobivanje moke s postopkom mletja v lokalnih mlinih ali pa za proizvajanje krme za živali, ki jih rejci vzrejajo na območju. Pšenica za mletje mora izpolnjevati strožje specifikacije glede kakovosti, zato je njena prodajna cena višja od prodajne cene pšenice za krmo. Uvoz pšenice iz sosednje države dopolnjuje lokalno ponudbo, cena uvožene pšenice pa je običajno višja od lokalnih cen zaradi stroškov prevoza. Velika OP, ki združuje polovico lokalnih pridelovalcev pšenice (v smislu obsega proizvodnje), dobavlja pšenico večini lokalnih mlinarjev, preostali pridelovalci pa niso tako organizirani in dobavljajo pšenico predelovalcem krme in mlinarjem glede na preostalo povpraševanje (ki ga ne izpolni velika OP), če obstaja. Člani velike OP morajo ves svoj pridelek dobaviti OP v skladu z njenimi statuti, zaradi številnih pravnih in praktičnih razlogov pa zelo redko izstopijo iz OP. Pred nekaj leti je nekaj kmetov, ki niso bili člani velike OP, ustanovilo drugo OP, ki je izboljšala kakovost in proizvodnjo pridelane pšenice ter izvedla naložbe v sistem skladiščenja in distribucije za dobavo pšenice v večjem obsegu. Nova, manjša OP je sčasoma prepričala lokalne mlinarje, da so pšenico kupovali od nje in ne od velike OP. Velika OP je postopoma izgubljala donosnejši trg pšenice za mletje, zato se je odločila, da bo znižala veleprodajne cene pšenice za mletje (zrn) pod variabilne stroške in tako ponovno pridobila svoje stranke. OP je tako uspešno ponovno pridobila nekaj svojih strank, kar je škodilo novemu konkurentu. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Trg za ponudbo pšenice verjetno ne bo večji od zadevne regije, saj so stroški prevoza iz drugih regij, ki pridelujejo pšenico, v zadevno regijo visoki. Zadevna velika OP ima po vsej verjetnosti prevladujoči položaj, če se upoštevajo njen tržni delež, nadzor nad ponudbo, ki ga izvaja z obveznostjo v zvezi z izključnostjo, ki jo morajo spoštovati njeni člani, in dejstvo, da uvoz ne more nadomestiti njene ponudbe zaradi visokih stroškov prevoza. Prevladujoči položaj bo po vsej verjetnosti stalen, saj člani redko izstopijo iz OP, poleg tega pa bi drugi viri pšenice stežka zagotavljali dobavo velikih količin. Cilj strategije oblikovanja oderuških cen velike OP je bil izključiti konkurenta (manjšo OP) s trga. Zato je OP po vsej verjetnosti zlorabila svoj prevladujoči položaj in kršila člen 102 PDEU. |

(17)

Primer uporabe člena 102 PDEU za dejavnosti OP:

Situacija

:

Regija, ki prideluje pšenico, je zelo oddaljena od ostalih regij, ki pridelujejo pšenico. V regiji se pšenica prideluje za pridobivanje moke s postopkom mletja v lokalnih mlinih ali pa za proizvajanje krme za živali, ki jih rejci vzrejajo na območju. Pšenica za mletje mora izpolnjevati strožje specifikacije glede kakovosti, zato je njena prodajna cena višja od prodajne cene pšenice za krmo. Uvoz pšenice iz sosednje države dopolnjuje lokalno ponudbo, cena uvožene pšenice pa je običajno višja od lokalnih cen zaradi stroškov prevoza. Velika OP, ki združuje polovico lokalnih pridelovalcev pšenice (v smislu obsega proizvodnje), dobavlja pšenico večini lokalnih mlinarjev, preostali pridelovalci pa niso tako organizirani in dobavljajo pšenico predelovalcem krme in mlinarjem glede na preostalo povpraševanje (ki ga ne izpolni velika OP), če obstaja. Člani velike OP morajo ves svoj pridelek dobaviti OP v skladu z njenimi statuti, zaradi številnih pravnih in praktičnih razlogov pa zelo redko izstopijo iz OP. Pred nekaj leti je nekaj kmetov, ki niso bili člani velike OP, ustanovilo drugo OP, ki je izboljšala kakovost in proizvodnjo pridelane pšenice ter izvedla naložbe v sistem skladiščenja in distribucije za dobavo pšenice v večjem obsegu. Nova, manjša OP je sčasoma prepričala lokalne mlinarje, da so pšenico kupovali od nje in ne od velike OP. Velika OP je postopoma izgubljala donosnejši trg pšenice za mletje, zato se je odločila, da bo znižala veleprodajne cene pšenice za mletje (zrn) pod variabilne stroške in tako ponovno pridobila svoje stranke. OP je tako uspešno ponovno pridobila nekaj svojih strank, kar je škodilo novemu konkurentu.

Analiza

:

Trg za ponudbo pšenice verjetno ne bo večji od zadevne regije, saj so stroški prevoza iz drugih regij, ki pridelujejo pšenico, v zadevno regijo visoki. Zadevna velika OP ima po vsej verjetnosti prevladujoči položaj, če se upoštevajo njen tržni delež, nadzor nad ponudbo, ki ga izvaja z obveznostjo v zvezi z izključnostjo, ki jo morajo spoštovati njeni člani, in dejstvo, da uvoz ne more nadomestiti njene ponudbe zaradi visokih stroškov prevoza. Prevladujoči položaj bo po vsej verjetnosti stalen, saj člani redko izstopijo iz OP, poleg tega pa bi drugi viri pšenice stežka zagotavljali dobavo velikih količin. Cilj strategije oblikovanja oderuških cen velike OP je bil izključiti konkurenta (manjšo OP) s trga. Zato je OP po vsej verjetnosti zlorabila svoj prevladujoči položaj in kršila člen 102 PDEU.

| (18) | Člen 101 PDEU se lahko uporablja tudi za sporazume, vključno z notranjimi sklepi in statuti OP med člani OP ter med OP in njenimi člani, kadar so ti dejanski ali potencialni konkurenti na istem proizvodnem trgu. Take okoliščine nastopijo, (a) če statuti OP proizvajalcem omogočajo, da nahitro izstopijo iz OP; (b) če se proizvajalci lahko prosto odločajo o obsegu, ki ga dobavljajo OP, tako da preko OP prodajajo le del svoje proizvodnje. Sodišče je že v več zadevah obravnavalo vprašanje statutov zadrug in njihovo skladnost s členom 101(1) PDEU, pri tem pa ugotovilo, da take zadružne ureditve pod določenimi pogoji spodbujajo konkurenco (16), ter opozorilo, da se statutarna pravila za izstop članov iz OP in obveznost dobave lahko izognejo prepovedi iz člena 101(1) PDEU pod določenimi pogoji in v primeru, da je to omejeno na obseg, ki je potreben za pravilno delovanje OP (17). |
| --- | --- |

(18)

Člen 101 PDEU se lahko uporablja tudi za sporazume, vključno z notranjimi sklepi in statuti OP med člani OP ter med OP in njenimi člani, kadar so ti dejanski ali potencialni konkurenti na istem proizvodnem trgu. Take okoliščine nastopijo, (a) če statuti OP proizvajalcem omogočajo, da nahitro izstopijo iz OP; (b) če se proizvajalci lahko prosto odločajo o obsegu, ki ga dobavljajo OP, tako da preko OP prodajajo le del svoje proizvodnje. Sodišče je že v več zadevah obravnavalo vprašanje statutov zadrug in njihovo skladnost s členom 101(1) PDEU, pri tem pa ugotovilo, da take zadružne ureditve pod določenimi pogoji spodbujajo konkurenco (16), ter opozorilo, da se statutarna pravila za izstop članov iz OP in obveznost dobave lahko izognejo prepovedi iz člena 101(1) PDEU pod določenimi pogoji in v primeru, da je to omejeno na obseg, ki je potreben za pravilno delovanje OP (17).

| (19) | Primer uporabe člena 101 PDEU za sporazume med člani OP:













  Situacija | : | Več majhnih pridelovalcev pivovarskega ječmena je ustanovilo OP za skupno prodajo pivovarskega ječmena za lokalni destilarni viskija na podlagi skupnih dobavnih pogodb s skupno ceno. Pridelovalci so se za to odločili, ker ločeno ne morejo zagotoviti količin, ki jih zahteva destilarna, ta pa noče poslovati z več ločenimi malimi dobavitelji. OP trži ponudbo pivovarskega ječmena in organizira logistiko v zvezi z dobavo, vključno s prevozom. OP predstavlja 8 % trga za ponudbo pivovarskega ječmena destilarnam v regiji. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Skupne prodajne prakse proizvajalcev so prepovedane v skladu z določbo o prepovedi nekonkurenčnih sporazumov iz člena 101(1) PDEU, saj odpravljajo cenovno konkurenco med dejanskimi oziroma potencialnimi konkurenti. Vendar se zdi, da sistem komercializacije, ki ga je organizirala OP, ustvarja pomembne koristi pri distribuciji blaga, ki se prenesejo na potrošnike. Zagotavlja namreč dodatnega dobavitelja na trgu, ki lahko zagotavlja količine, ki jih zahteva kupec, in tako v korist kupca veča konkurenco. Prav tako so lahko stroški dobave zaradi bolje integriranega logističnega sistema in nižjih transakcijskih stroškov manjši, kot če bi kupec nabavljal blago neposredno od posameznih proizvajalcev. Zaradi majhnega tržnega deleža OP konkurenca po vsej verjetnosti ni omejena. Zato je zadevni sporazum verjetno utemeljen v skladu s členom 101(3) PDEU. |

(19)

Primer uporabe člena 101 PDEU za sporazume med člani OP:

Situacija

:

Več majhnih pridelovalcev pivovarskega ječmena je ustanovilo OP za skupno prodajo pivovarskega ječmena za lokalni destilarni viskija na podlagi skupnih dobavnih pogodb s skupno ceno. Pridelovalci so se za to odločili, ker ločeno ne morejo zagotoviti količin, ki jih zahteva destilarna, ta pa noče poslovati z več ločenimi malimi dobavitelji. OP trži ponudbo pivovarskega ječmena in organizira logistiko v zvezi z dobavo, vključno s prevozom. OP predstavlja 8 % trga za ponudbo pivovarskega ječmena destilarnam v regiji.

Analiza

:

Skupne prodajne prakse proizvajalcev so prepovedane v skladu z določbo o prepovedi nekonkurenčnih sporazumov iz člena 101(1) PDEU, saj odpravljajo cenovno konkurenco med dejanskimi oziroma potencialnimi konkurenti. Vendar se zdi, da sistem komercializacije, ki ga je organizirala OP, ustvarja pomembne koristi pri distribuciji blaga, ki se prenesejo na potrošnike. Zagotavlja namreč dodatnega dobavitelja na trgu, ki lahko zagotavlja količine, ki jih zahteva kupec, in tako v korist kupca veča konkurenco. Prav tako so lahko stroški dobave zaradi bolje integriranega logističnega sistema in nižjih transakcijskih stroškov manjši, kot če bi kupec nabavljal blago neposredno od posameznih proizvajalcev. Zaradi majhnega tržnega deleža OP konkurenca po vsej verjetnosti ni omejena. Zato je zadevni sporazum verjetno utemeljen v skladu s členom 101(3) PDEU.

2.2.2   Posebna odstopanja – zunaj kmetijske zakonodaje – od področja uporabe člena 101 PDEU: uredba o skupinski izjemi za specializacije

| (20) | V skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1218/2010 (18) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupinski izjemi za specializacije) lahko sporazumi o specializaciji med drugim vključujejo sporazume, sklepe ali usklajena ravnanja med podjetji, s katerimi se ta dogovorijo o skupni proizvodnji nekaterih proizvodov ali proizvodnji enega ali več proizvodov prek podizvajalcev (eno podjetje postane izključni proizvajalec enega od navedenih proizvodov) (19). |
| --- | --- |

(20)

V skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1218/2010 (18) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupinski izjemi za specializacije) lahko sporazumi o specializaciji med drugim vključujejo sporazume, sklepe ali usklajena ravnanja med podjetji, s katerimi se ta dogovorijo o skupni proizvodnji nekaterih proizvodov ali proizvodnji enega ali več proizvodov prek podizvajalcev (eno podjetje postane izključni proizvajalec enega od navedenih proizvodov) (19).

| (21) | Sporazum o specializaciji se v kmetijskem sektorju lahko nanaša na skupno proizvodnjo kmetijskih proizvodov in vsako dejavnost predelave/obdelave kmetijskih proizvodov v druge proizvode, kot so zakol in razsek mesa, mletje žita itd. V okviru kmetijskih OP se sporazum o specializaciji najverjetneje nanaša na predelavo/obdelavo surovih kmetijskih proizvodov v druge proizvode, saj le malo skupnih podjetij proizvaja surove kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(21)

Sporazum o specializaciji se v kmetijskem sektorju lahko nanaša na skupno proizvodnjo kmetijskih proizvodov in vsako dejavnost predelave/obdelave kmetijskih proizvodov v druge proizvode, kot so zakol in razsek mesa, mletje žita itd. V okviru kmetijskih OP se sporazum o specializaciji najverjetneje nanaša na predelavo/obdelavo surovih kmetijskih proizvodov v druge proizvode, saj le malo skupnih podjetij proizvaja surove kmetijske proizvode.

| (22) | Uredba o skupinski izjemi za specializacije določa, da se na podlagi člena 101(3) PDEU člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume o specializaciji, če so izpolnjeni nekateri pogoji (20). |
| --- | --- |

(22)

Uredba o skupinski izjemi za specializacije določa, da se na podlagi člena 101(3) PDEU člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume o specializaciji, če so izpolnjeni nekateri pogoji (20).

| (23) | Skupni tržni delež pogodbenih strank ne sme presegati 20 % upoštevnega trga. |
| --- | --- |

(23)

Skupni tržni delež pogodbenih strank ne sme presegati 20 % upoštevnega trga.

| (24) | Poleg tega sporazumi o specializaciji ne smejo vključevati strogih omejitev, tj. o določanju cen, omejitvi obsega proizvodnje in dodelitvi trgov ali strank. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega sporazumi o specializaciji ne smejo vključevati strogih omejitev, tj. o določanju cen, omejitvi obsega proizvodnje in dodelitvi trgov ali strank.

| (25) | Vendar obstajajo izjeme. Varen pristan uredbe o skupinski izjemi za specializacije se lahko uporablja za (21):






  — | določanje cen, zaračunanih neposrednim strankam v okviru skupne distribucije proizvodov, proizvedenih na podlagi sporazuma o specializaciji, |
| --- | --- | --- |

(25)

Vendar obstajajo izjeme. Varen pristan uredbe o skupinski izjemi za specializacije se lahko uporablja za (21):

—

določanje cen, zaračunanih neposrednim strankam v okviru skupne distribucije proizvodov, proizvedenih na podlagi sporazuma o specializaciji,

| — | opredelitev zmogljivosti in obsega proizvodnje v okviru sporazuma o skupni proizvodnji ter |
| --- | --- |

—

opredelitev zmogljivosti in obsega proizvodnje v okviru sporazuma o skupni proizvodnji ter

| — | določanje cen v okviru skupne distribucije proizvodov, proizvedenih na podlagi sporazuma o specializaciji. |
| --- | --- |

—

določanje cen v okviru skupne distribucije proizvodov, proizvedenih na podlagi sporazuma o specializaciji.

| (26) | Primer možne uporabe skupne izjeme za specializacije v kmetijskem sektorju:













  Situacija | : | Več pridelovalcev poljščin se dogovori, da bodo skupaj proizvajali krmo iz semen oljne ogrščice. Pred tem so semena prodajali le predelovalcem semen. Sklenejo sporazum o skupni proizvodnji, ki zajema celotno pridelavo semen oljne ogrščice. Poleg tega izvajajo skupno distribucijo in skupaj določajo ceno, po kateri prodajajo vso krmo iz semen oljne ogrščice rejcem goveda. V enem letu so pridelovalci poljščin dosegli 9,3-odstotni tržni delež na trgu s krmo iz semen oljne ogrščice. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Sporazumi o skupni proizvodnji so vrsta sporazumov o specializaciji, ki jih zajema skupinska izjema za specializacije. Zdi se, da je najožji možni trg trg s krmo iz semen oljne ogrščice (lahko je večji in lahko vključuje krmo iz drugih virov). Skupni tržni delež pogodbenih strank na trgu s krmo iz semen oljne ogrščice ne presega 20 %, kot to zahteva člen 3 uredbe o skupinski izjemi za specializacije. Čeprav sporazum vključuje določanje cen, je določanje cen, zaračunanih neposrednim strankam (v tem primeru rejcem goveda) v okviru skupne distribucije, sprejemljivo v skladu s členom 4(a) uredbe o skupinski izjemi za specializacije. Uredba o skupinski izjemi za specializacije v členu 2(3)(a) zajema tudi dejstvo, da sporazum vključuje tudi obveznost izključne dobave treh pridelovalcev poljščin. V skladu s tem bi bil zadevni sporazum o skupni proizvodnji predmet skupinske izjeme za specializacije in ne bi pomenil nekonkurenčnega sporazuma, ki krši člen 101 PDEU. |

(26)

Primer možne uporabe skupne izjeme za specializacije v kmetijskem sektorju:

Situacija

:

Več pridelovalcev poljščin se dogovori, da bodo skupaj proizvajali krmo iz semen oljne ogrščice. Pred tem so semena prodajali le predelovalcem semen. Sklenejo sporazum o skupni proizvodnji, ki zajema celotno pridelavo semen oljne ogrščice. Poleg tega izvajajo skupno distribucijo in skupaj določajo ceno, po kateri prodajajo vso krmo iz semen oljne ogrščice rejcem goveda. V enem letu so pridelovalci poljščin dosegli 9,3-odstotni tržni delež na trgu s krmo iz semen oljne ogrščice.

Analiza

:

Sporazumi o skupni proizvodnji so vrsta sporazumov o specializaciji, ki jih zajema skupinska izjema za specializacije. Zdi se, da je najožji možni trg trg s krmo iz semen oljne ogrščice (lahko je večji in lahko vključuje krmo iz drugih virov). Skupni tržni delež pogodbenih strank na trgu s krmo iz semen oljne ogrščice ne presega 20 %, kot to zahteva člen 3 uredbe o skupinski izjemi za specializacije. Čeprav sporazum vključuje določanje cen, je določanje cen, zaračunanih neposrednim strankam (v tem primeru rejcem goveda) v okviru skupne distribucije, sprejemljivo v skladu s členom 4(a) uredbe o skupinski izjemi za specializacije. Uredba o skupinski izjemi za specializacije v členu 2(3)(a) zajema tudi dejstvo, da sporazum vključuje tudi obveznost izključne dobave treh pridelovalcev poljščin. V skladu s tem bi bil zadevni sporazum o skupni proizvodnji predmet skupinske izjeme za specializacije in ne bi pomenil nekonkurenčnega sporazuma, ki krši člen 101 PDEU.

2.3   Splošno odstopanje v uredbi o SUT: člena 206 in 209

| (27) | Člen 206 uredbe o SUT določa, da se členi od 101 do 106 PDEU uporabljajo za sporazume o kmetijskih proizvodih, razen če uredba o enotni SUT ne določa drugače. Člen 206 uredbe o SUT torej potrjuje splošno načelo, da se konkurenčno pravo EU uporablja za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi. Vendar je to na splošno odvisno od uporabe členov od 207 do 210 uredbe o SUT. |
| --- | --- |

(27)

Člen 206 uredbe o SUT določa, da se členi od 101 do 106 PDEU uporabljajo za sporazume o kmetijskih proizvodih, razen če uredba o enotni SUT ne določa drugače. Člen 206 uredbe o SUT torej potrjuje splošno načelo, da se konkurenčno pravo EU uporablja za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi. Vendar je to na splošno odvisno od uporabe členov od 207 do 210 uredbe o SUT.

| (28) | Člen 209 uredbe o SUT izključuje iz področja uporabe člena 101(1) PDEU sporazume, sklepe in usklajena ravnanja, ki se nanašajo na proizvodnjo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi, če so izpolnjeni določeni pogoji. Tako odstopanje se za razliko od odstopanj, določenih v členih 169, 170 in 171 uredbe o SUT, uporablja za vse kmetijske sektorje, ki jih zajema uredba o SUT. Tako je člen 209 uredbe o SUT ločen in samostojen instrument in se v nadaljnjem besedilu imenuje „splošno odstopanje“. |
| --- | --- |

(28)

Člen 209 uredbe o SUT izključuje iz področja uporabe člena 101(1) PDEU sporazume, sklepe in usklajena ravnanja, ki se nanašajo na proizvodnjo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi, če so izpolnjeni določeni pogoji. Tako odstopanje se za razliko od odstopanj, določenih v členih 169, 170 in 171 uredbe o SUT, uporablja za vse kmetijske sektorje, ki jih zajema uredba o SUT. Tako je člen 209 uredbe o SUT ločen in samostojen instrument in se v nadaljnjem besedilu imenuje „splošno odstopanje“.

| (29) | Proizvajalci so upravičeni do tega splošnega odstopanja v dveh različnih situacijah:






  (a) | člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja, ki se nanašajo na proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi, če so potrebni za doseganje ciljev SKP iz člena 39 PDEU. V zvezi s tem je Sodišče razsodilo, da se to odstopanje ne more uporabiti za sporazum, čeprav se ta lahko šteje za potrebnega za doseganje enega ali več ciljev SKP, a ni potreben za izpolnitev drugega cilja (ali celo ogroža drug cilj) (22) (prvi pododstavek člena 209(1) uredbe o SUT); |
| --- | --- | --- |

(29)

Proizvajalci so upravičeni do tega splošnega odstopanja v dveh različnih situacijah:

(a)

člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja, ki se nanašajo na proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi, če so potrebni za doseganje ciljev SKP iz člena 39 PDEU. V zvezi s tem je Sodišče razsodilo, da se to odstopanje ne more uporabiti za sporazum, čeprav se ta lahko šteje za potrebnega za doseganje enega ali več ciljev SKP, a ni potreben za izpolnitev drugega cilja (ali celo ogroža drug cilj) (22) (prvi pododstavek člena 209(1) uredbe o SUT);

| (b) | člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja:






  — | proizvajalcev, |
| --- | --- | --- |

(b)

člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja:

—

proizvajalcev,

| — | združenj proizvajalcev, |
| --- | --- |

—

združenj proizvajalcev,

| — | združenj takih združenj, |
| --- | --- |

—

združenj takih združenj,

| — | OP, priznanih v skladu s členom 152 uredbe o SUT, |
| --- | --- |

—

OP, priznanih v skladu s členom 152 uredbe o SUT,

| — | ZOP, priznanih v skladu s členom 156 uredbe o SUT, |
| --- | --- |

—

ZOP, priznanih v skladu s členom 156 uredbe o SUT,

ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov, razen če so ogroženi cilji SKP (drugi pododstavek člena 209(1) uredbe o SUT).

| (30) | Splošno odstopanje (obe obliki) se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja, pri katerih gre za obveznost zaračunavanja enakih cen ali ki izključujejo konkurenco. |
| --- | --- |

(30)

Splošno odstopanje (obe obliki) se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja, pri katerih gre za obveznost zaračunavanja enakih cen ali ki izključujejo konkurenco.

| (31) | Za uporabo splošnega odstopanja iz člena 209 uredbe o SUT ni potreben predhoden sklep Evropske komisije ali nacionalnega organa za konkurenco, saj se uporablja samodejno, proizvajalci pa morajo sami oceniti, ali izpolnjujejo pogoje. V vseh nacionalnih postopkih ali postopkih EU nosijo breme dokazovanja kršitve člena 101(1) PDEU stranke, ki trdijo, da obstaja kršitev. Vendar pa stranka, ki trdi, da zanjo velja splošno odstopanje, nosi breme dokazovanja, da izpolnjuje pogoje splošnega odstopanja. |
| --- | --- |

(31)

Za uporabo splošnega odstopanja iz člena 209 uredbe o SUT ni potreben predhoden sklep Evropske komisije ali nacionalnega organa za konkurenco, saj se uporablja samodejno, proizvajalci pa morajo sami oceniti, ali izpolnjujejo pogoje. V vseh nacionalnih postopkih ali postopkih EU nosijo breme dokazovanja kršitve člena 101(1) PDEU stranke, ki trdijo, da obstaja kršitev. Vendar pa stranka, ki trdi, da zanjo velja splošno odstopanje, nosi breme dokazovanja, da izpolnjuje pogoje splošnega odstopanja.

2.4   Odstopanje od uporabe členov 101 in 102 PDEU v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin, kot je določeno v členih 169, 170 in 171 uredbe o SUP

| (32) | V skladu s členom 206 uredbe o SUT se člena 101 in 102 PDEU uporabljata za sporazume, sklepe in ravnanja, ki se nanašajo na trgovino s kmetijskimi proizvodi, „razen če je v tej uredbi določeno drugače“. Z določitvijo posebnih pravil za sporazume, sklepe in ravnanja proizvajalcev kmetijskih proizvodov v nekaterih sektorjih členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT ustvarjajo odstopanja od uporabe členov 101 (23) in 102 PDEU. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 206 uredbe o SUT se člena 101 in 102 PDEU uporabljata za sporazume, sklepe in ravnanja, ki se nanašajo na trgovino s kmetijskimi proizvodi, „razen če je v tej uredbi določeno drugače“. Z določitvijo posebnih pravil za sporazume, sklepe in ravnanja proizvajalcev kmetijskih proizvodov v nekaterih sektorjih členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT ustvarjajo odstopanja od uporabe členov 101 (23) in 102 PDEU.

| (33) | V Smernicah se za posamezne člene 169, 170 in 171 uredbe o SUT ali vse navedene člene uporablja izraz „odstopanje“. |
| --- | --- |

(33)

V Smernicah se za posamezne člene 169, 170 in 171 uredbe o SUT ali vse navedene člene uporablja izraz „odstopanje“.

| (34) | Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT ne povzročijo, da pogoji, pravila in posledična ravnanja OP ne bi spadali v področje uporabe člena 102 PDEU. Glede na pragove, določene v členih 169(2)(c), 170(2)(c) in 171(2)(c) uredbe o SUT, je zelo malo verjetno, da bi OP, ki spoštuje te pragove, (skupaj) imela prevladujoči položaj v smislu člena 102 PDEU. V takšnih izjemnih okoliščinah bi morali proizvajalci oceniti, ali bi dejavnosti prevladujoče OP lahko povzročile zlorabo prevladujočega položaja. |
| --- | --- |

(34)

Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT ne povzročijo, da pogoji, pravila in posledična ravnanja OP ne bi spadali v področje uporabe člena 102 PDEU. Glede na pragove, določene v členih 169(2)(c), 170(2)(c) in 171(2)(c) uredbe o SUT, je zelo malo verjetno, da bi OP, ki spoštuje te pragove, (skupaj) imela prevladujoči položaj v smislu člena 102 PDEU. V takšnih izjemnih okoliščinah bi morali proizvajalci oceniti, ali bi dejavnosti prevladujoče OP lahko povzročile zlorabo prevladujočega položaja.

| (35) | Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se nanašajo na proizvode v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa (24) ter na nekatere proizvode iz sektorja poljščin (25). Členi 169(1), 170(1) in 171(1) uredbe o SUT določajo, da se lahko „[o]rganizacija proizvajalcev v sektorju [...], ki je priznana po členu 152(1) in uresničuje en ali več ciljev koncentracije ponudbe, dajanja proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, na trg in optimizacije proizvodnih stroškov, [...] v imenu svojih članov pogaja za sklenitev pogodb o dobavi“ proizvodov iz teh sektorjev, ki jih zajemajo opredelitve iz teh členov. |
| --- | --- |

(35)

Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se nanašajo na proizvode v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa (24) ter na nekatere proizvode iz sektorja poljščin (25). Členi 169(1), 170(1) in 171(1) uredbe o SUT določajo, da se lahko „[o]rganizacija proizvajalcev v sektorju [...], ki je priznana po členu 152(1) in uresničuje en ali več ciljev koncentracije ponudbe, dajanja proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, na trg in optimizacije proizvodnih stroškov, [...] v imenu svojih članov pogaja za sklenitev pogodb o dobavi“ proizvodov iz teh sektorjev, ki jih zajemajo opredelitve iz teh členov.

| (36) | Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se nanašajo na vse sporazume ali sklepe ali ravnanja OP pri pogajanju o dobavnih pogodbah v imenu svojih članov. |
| --- | --- |

(36)

Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se nanašajo na vse sporazume ali sklepe ali ravnanja OP pri pogajanju o dobavnih pogodbah v imenu svojih članov.

| (37) | Zlasti odstavki 1 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT omogočajo, da proizvajalci kmetijskih proizvodov v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin prek OP izvajajo skupne dobavne dejavnosti, tj. skupno prodajo kmetijskih proizvodov v navedenih sektorjih in s prodajo povezane dejavnosti. |
| --- | --- |

(37)

Zlasti odstavki 1 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT omogočajo, da proizvajalci kmetijskih proizvodov v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin prek OP izvajajo skupne dobavne dejavnosti, tj. skupno prodajo kmetijskih proizvodov v navedenih sektorjih in s prodajo povezane dejavnosti.

| (38) | Namen odstopanja je okrepiti pogajalsko moč proizvajalcev v zadevnih sektorjih glede na izvajalce nižje v dobavni verigi, da se zagotovita ustrezen življenjski standard proizvajalcev in vzdržen razvoj proizvodnje (26). Ta cilj je treba doseči v skladu s cilji SKP iz člena 39 PDEU. Natančneje, cilj bi bilo treba doseči z znatnim izboljšanjem učinkovitosti z združevanjem dejavnosti v OP, tako da bodo dejavnosti teh OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP (27). |
| --- | --- |

(38)

Namen odstopanja je okrepiti pogajalsko moč proizvajalcev v zadevnih sektorjih glede na izvajalce nižje v dobavni verigi, da se zagotovita ustrezen življenjski standard proizvajalcev in vzdržen razvoj proizvodnje (26). Ta cilj je treba doseči v skladu s cilji SKP iz člena 39 PDEU. Natančneje, cilj bi bilo treba doseči z znatnim izboljšanjem učinkovitosti z združevanjem dejavnosti v OP, tako da bodo dejavnosti teh OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP (27).

| (39) | Namen odstopanja se bo dosegel tako, da bodo OP učinkovito skoncentrirale ponudbo in dajale proizvode na trg (28) ter se tako posledično pogajale o dobavnih pogodbah v imenu svojih članov. Za zagotavljanje skladnosti s cilji koncentracije ponudbe in dajanja proizvodov na trg morajo take OP vzpostaviti uspešno strategijo komercializacije. |
| --- | --- |

(39)

Namen odstopanja se bo dosegel tako, da bodo OP učinkovito skoncentrirale ponudbo in dajale proizvode na trg (28) ter se tako posledično pogajale o dobavnih pogodbah v imenu svojih članov. Za zagotavljanje skladnosti s cilji koncentracije ponudbe in dajanja proizvodov na trg morajo take OP vzpostaviti uspešno strategijo komercializacije.

| (40) | Take OP se pri izvajanju svoje strategije običajno pogajajo in sklepajo dobavne pogodbe, v katerih so zajeti vsi relevantni pogoji: cene, količine in morda tudi drugi pogodbeni pogoji, kot so sklici na specifikacije glede kakovosti proizvodov, trajanje pogodbe, določbe o odpovedi, določbe o odstopu od pogodbe (29), podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih, načini zbiranja in dobave proizvodov ter pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile. |
| --- | --- |

(40)

Take OP se pri izvajanju svoje strategije običajno pogajajo in sklepajo dobavne pogodbe, v katerih so zajeti vsi relevantni pogoji: cene, količine in morda tudi drugi pogodbeni pogoji, kot so sklici na specifikacije glede kakovosti proizvodov, trajanje pogodbe, določbe o odpovedi, določbe o odstopu od pogodbe (29), podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih, načini zbiranja in dobave proizvodov ter pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile.

| (41) | Izvajanje strategije komercializacije OP lahko vključuje tudi sporazume in ravnanja med OP in njenimi člani, ki so tesno povezani s strategijo komercializacije OP, na primer z načrtovanjem proizvodnje (30), pri čemer se določijo koledarski roki in obseg proizvodnje, s katero OP trguje (31), in izmenjavo poslovno občutljivih informacij (32). |
| --- | --- |

(41)

Izvajanje strategije komercializacije OP lahko vključuje tudi sporazume in ravnanja med OP in njenimi člani, ki so tesno povezani s strategijo komercializacije OP, na primer z načrtovanjem proizvodnje (30), pri čemer se določijo koledarski roki in obseg proizvodnje, s katero OP trguje (31), in izmenjavo poslovno občutljivih informacij (32).

| (42) | V Smernicah se za „pogajanja o dobavnih pogodbah, ki jih OP izvaja v imenu svojih članov“, uporablja besedna zveza „pogodbena pogajanja“. |
| --- | --- |

(42)

V Smernicah se za „pogajanja o dobavnih pogodbah, ki jih OP izvaja v imenu svojih članov“, uporablja besedna zveza „pogodbena pogajanja“.

| (43) | Pogodbena pogajanja lahko potekajo v različnih oblikah, kot so dražbe (fizične ali spletne), telefonska prodaja, trgovanje na gotovinskih trgih in/ali terminski borzi. Oblika pogodbenih pogajanj ne vpliva na uporabo odstopanja. |
| --- | --- |

(43)

Pogodbena pogajanja lahko potekajo v različnih oblikah, kot so dražbe (fizične ali spletne), telefonska prodaja, trgovanje na gotovinskih trgih in/ali terminski borzi. Oblika pogodbenih pogajanj ne vpliva na uporabo odstopanja.

| (44) | Pogodbena pogajanja lahko potekajo ne glede na to, ali so proizvajalci prenesli lastništvo nad proizvodi na OP (33). Poleg tega lahko te skupne dobavne dejavnosti potekajo ne glede na to, ali je cena ponudbe, za katero se je dogovorila OP, enaka za skupno ali delno proizvodnjo članov OP (34). |
| --- | --- |

(44)

Pogodbena pogajanja lahko potekajo ne glede na to, ali so proizvajalci prenesli lastništvo nad proizvodi na OP (33). Poleg tega lahko te skupne dobavne dejavnosti potekajo ne glede na to, ali je cena ponudbe, za katero se je dogovorila OP, enaka za skupno ali delno proizvodnjo članov OP (34).

| (45) | Vendar mora OP pri pogajanju o dobavnih pogodbah v imenu svojih članov izpolnjevati številne pogoje (35), da je upravičena do odstopanja:






  (a) | pristojni nacionalni organi morajo OP formalno priznati v skladu s členom 152(1) uredbe o SUT (ali členom 156(1) uredbe o SUT za ZOP); |
| --- | --- | --- |

(45)

Vendar mora OP pri pogajanju o dobavnih pogodbah v imenu svojih članov izpolnjevati številne pogoje (35), da je upravičena do odstopanja:

(a)

pristojni nacionalni organi morajo OP formalno priznati v skladu s členom 152(1) uredbe o SUT (ali členom 156(1) uredbe o SUT za ZOP);

| (b) | OP uresničuje enega ali več ciljev koncentracije ponudbe, dajanja proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, na trg in optimizacije proizvodnih stroškov; |
| --- | --- |

(b)

OP uresničuje enega ali več ciljev koncentracije ponudbe, dajanja proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, na trg in optimizacije proizvodnih stroškov;

| (c) | cilji se dosežejo, če doseganje teh ciljev vodi k združevanju dejavnosti, kar bo po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost, tako da bodo dejavnosti OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP; |
| --- | --- |

(c)

cilji se dosežejo, če doseganje teh ciljev vodi k združevanju dejavnosti, kar bo po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost, tako da bodo dejavnosti OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP;

| (d) | količina nekega proizvoda, o kateri se pogaja določena OP, ne sme presegati 20 % upoštevnega trga (za oljčno olje) ali 15 % skupne nacionalne proizvodnje (za poljščine ter goveje in telečje meso); |
| --- | --- |

(d)

količina nekega proizvoda, o kateri se pogaja določena OP, ne sme presegati 20 % upoštevnega trga (za oljčno olje) ali 15 % skupne nacionalne proizvodnje (za poljščine ter goveje in telečje meso);

| (e) | proizvajalci ne smejo biti člani več kot ene OP, ki se v njihovem imenu pogaja o dobavnih pogodbah; |
| --- | --- |

(e)

proizvajalci ne smejo biti člani več kot ene OP, ki se v njihovem imenu pogaja o dobavnih pogodbah;

| (f) | OP mora pristojnim nacionalnim organom priglasiti količino zadevnega proizvoda, o kateri potekajo pogajanja. |
| --- | --- |

(f)

OP mora pristojnim nacionalnim organom priglasiti količino zadevnega proizvoda, o kateri potekajo pogajanja.

| (46) | Ti posebni pogoji so podrobno obravnavani v nadaljevanju, v oddelku 3. |
| --- | --- |

(46)

Ti posebni pogoji so podrobno obravnavani v nadaljevanju, v oddelku 3.

| (47) | Sporazum, sklep ali usklajeno ravnanje, ki ne izpolnjuje pogojev iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT (ker bi na primer pogodbena pogajanja za poljščine zajemala več kot 15 % skupne nacionalne proizvodnje proizvoda), ni upravičen do odstopanja. To ne pomeni samodejno, da gre za kršitev pravil o konkurenci, kakršna je opisana v tem oddelku. |
| --- | --- |

(47)

Sporazum, sklep ali usklajeno ravnanje, ki ne izpolnjuje pogojev iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT (ker bi na primer pogodbena pogajanja za poljščine zajemala več kot 15 % skupne nacionalne proizvodnje proizvoda), ni upravičen do odstopanja. To ne pomeni samodejno, da gre za kršitev pravil o konkurenci, kakršna je opisana v tem oddelku.

2.5   Ocena OP o združljivosti sporazuma s pravili o konkurenci

| (48) | Vsa podjetja, vključno s kmetijskimi proizvajalci in OP, morajo sama oceniti svoje sporazume, sklepe ali ravnanja v skladu s členom 101(1) in (3) ter členom 102 PDEU. |
| --- | --- |

(48)

Vsa podjetja, vključno s kmetijskimi proizvajalci in OP, morajo sama oceniti svoje sporazume, sklepe ali ravnanja v skladu s členom 101(1) in (3) ter členom 102 PDEU.

| (49) | Evropska komisija je, da bi podjetjem zagotovila napotke in jim olajšala samoocenjevanje glede sporazumov, sklepov in ravnanj, sprejela smernice/navodila o uporabi členov 101 in 102 PDEU. V tem okviru so najpomembnejše smernice:






  — | Smernice o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju (36), zlasti za sporazume o skupni proizvodnji (37) in sporazume o skupnem trgovanju (38) (za sporazume o skupnem trgovanju glej tudi primer v odstavku (19) zgoraj); |
| --- | --- | --- |

(49)

Evropska komisija je, da bi podjetjem zagotovila napotke in jim olajšala samoocenjevanje glede sporazumov, sklepov in ravnanj, sprejela smernice/navodila o uporabi členov 101 in 102 PDEU. V tem okviru so najpomembnejše smernice:

—

Smernice o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju (36), zlasti za sporazume o skupni proizvodnji (37) in sporazume o skupnem trgovanju (38) (za sporazume o skupnem trgovanju glej tudi primer v odstavku (19) zgoraj);

| — | Smernice Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe [zdaj člen 101(3) PDEU] (39). |
| --- | --- |

—

Smernice Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe [zdaj člen 101(3) PDEU] (39).

| (50) | OP v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin bi morala svojo skladnost s pravili o konkurenci oceniti na naslednji način: |
| --- | --- |

(50)

OP v sektorjih oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin bi morala svojo skladnost s pravili o konkurenci oceniti na naslednji način:

Image

3.   POGOJI ZA UPORABO ODSTOPANJA

| (51) | Za odstopanje od členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT veljajo številni pogoji glede:






  (a) | priznavanja OP/ZOP; |
| --- | --- | --- |

(51)

Za odstopanje od členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT veljajo številni pogoji glede:

(a)

priznavanja OP/ZOP;

| (b) | ciljev OP; |
| --- | --- |

(b)

ciljev OP;

| (c) | preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti; |
| --- | --- |

(c)

preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti;

| (d) | razmerja med OP in njenimi člani; |
| --- | --- |

(d)

razmerja med OP in njenimi člani;

| (e) | zgornje meje količine proizvodov, na katero se nanašajo pogodbena pogajanja; |
| --- | --- |

(e)

zgornje meje količine proizvodov, na katero se nanašajo pogodbena pogajanja;

| (f) | obveznosti o uradnih obvestilih. |
| --- | --- |

(f)

obveznosti o uradnih obvestilih.

| (52) | V tem oddelku so analizirani vsi navedeni pogoji. |
| --- | --- |

(52)

V tem oddelku so analizirani vsi navedeni pogoji.

3.1   Priznavanje OP/ZOP

| (53) | OP ali ZOP je upravičena do odstopanja, če jo pristojni nacionalni organi formalno priznajo v skladu s členom 152(1) in členom 156(1) uredbe o SUT (40). OP je lahko pravna oseba ali del pravne osebe. |
| --- | --- |

(53)

OP ali ZOP je upravičena do odstopanja, če jo pristojni nacionalni organi formalno priznajo v skladu s členom 152(1) in členom 156(1) uredbe o SUT (40). OP je lahko pravna oseba ali del pravne osebe.

| (54) | Če država članica ne prizna OP in/ali ZOP, se za proizvajalci v tej državi članici odstopanje ne more uporabiti. Kljub temu pa ti proizvajalci lahko ocenijo svoje dejavnosti v okviru splošnega odstopanja iz člena 209 uredbe o SUT, uredbe o skupinski izjemi za specializacije in v skladu s členom 101(3) PDEU. |
| --- | --- |

(54)

Če država članica ne prizna OP in/ali ZOP, se za proizvajalci v tej državi članici odstopanje ne more uporabiti. Kljub temu pa ti proizvajalci lahko ocenijo svoje dejavnosti v okviru splošnega odstopanja iz člena 209 uredbe o SUT, uredbe o skupinski izjemi za specializacije in v skladu s členom 101(3) PDEU.

| (55) | OP je lahko članica druge OP (tako imenovane „nadrejena OP“), ki trguje z obsegom proizvodnje, ki ga zagotovijo OP članice. Zadevna država članica se odloči, ali se take nadrejene OP priznajo kot OP ali ZOP. Ker se odstopanje enako uporablja tako za OP kot za ZOP, se lahko v obeh primerih uporablja za nadrejeno OP. |
| --- | --- |

(55)

OP je lahko članica druge OP (tako imenovane „nadrejena OP“), ki trguje z obsegom proizvodnje, ki ga zagotovijo OP članice. Zadevna država članica se odloči, ali se take nadrejene OP priznajo kot OP ali ZOP. Ker se odstopanje enako uporablja tako za OP kot za ZOP, se lahko v obeh primerih uporablja za nadrejeno OP.

| (56) | Člani OP so poleg proizvajalcev lahko subjekti, ki niso proizvajalci zadevnih kmetijskih proizvodov. OP, pri katerih sodelujejo subjekti, ki niso proizvajalci, morajo izpolnjevati vse pogoje za ustanovitev OP in vzpostavitev njihovih statutov, vključno glede sprejemanja odločitev in demokratičnega nadzora, kot so določeni v členih 152, 153 in 154 uredbe o SUT. Ob upoštevanju teh pogojev se količine, ki jih v OP prispeva član neproizvajalec, upoštevajo na enak način kot proizvodi, ki jih prispeva član proizvajalec OP za namen uporabe odstopanja. Poleg tega pri izračunu količine zaradi skladnostjo s preskusom znatnega izboljšanja učinkovitosti ni treba razlikovati med proizvodi članov proizvajalcev in članov neproizvajalcev. |
| --- | --- |

(56)

Člani OP so poleg proizvajalcev lahko subjekti, ki niso proizvajalci zadevnih kmetijskih proizvodov. OP, pri katerih sodelujejo subjekti, ki niso proizvajalci, morajo izpolnjevati vse pogoje za ustanovitev OP in vzpostavitev njihovih statutov, vključno glede sprejemanja odločitev in demokratičnega nadzora, kot so določeni v členih 152, 153 in 154 uredbe o SUT. Ob upoštevanju teh pogojev se količine, ki jih v OP prispeva član neproizvajalec, upoštevajo na enak način kot proizvodi, ki jih prispeva član proizvajalec OP za namen uporabe odstopanja. Poleg tega pri izračunu količine zaradi skladnostjo s preskusom znatnega izboljšanja učinkovitosti ni treba razlikovati med proizvodi članov proizvajalcev in članov neproizvajalcev.

3.2   Cilji organizacij proizvajalcev in javno naročanje proizvodov pri nečlanih

| (57) | OP mora uresničevati vsaj enega od spodaj navedenih ciljev, da se zanjo lahko uporablja odstopanje, in sicer:






  (a) | koncentracija ponudbe; |
| --- | --- | --- |

(57)

OP mora uresničevati vsaj enega od spodaj navedenih ciljev, da se zanjo lahko uporablja odstopanje, in sicer:

(a)

koncentracija ponudbe;

| (b) | dajanje proizvodov, ki so jih proizvedli njeni člani, na trg (41) ter |
| --- | --- |

(b)

dajanje proizvodov, ki so jih proizvedli njeni člani, na trg (41) ter

| (c) | optimizacija proizvodnih stroškov (42). |
| --- | --- |

(c)

optimizacija proizvodnih stroškov (42).

| (58) | Hkrati pa mora v skladu z odstopanjem OP za obseg proizvodnje, v zvezi s katerimi vodi pogodbena pogajanja, dejansko skoncentrirati ponudbo in dajati proizvode svojih članov na trg (43). Zato uresničevanje cilja optimizacije proizvodnih stroškov (glej točko c zgoraj) ni dovolj za uporabo odstopanja, če se obenem dejansko ne uresničujeta preostala cilja, tj. koncentracija ponudbe in dajanje proizvodov, ki jih proizvedejo člani OP, na trg. |
| --- | --- |

(58)

Hkrati pa mora v skladu z odstopanjem OP za obseg proizvodnje, v zvezi s katerimi vodi pogodbena pogajanja, dejansko skoncentrirati ponudbo in dajati proizvode svojih članov na trg (43). Zato uresničevanje cilja optimizacije proizvodnih stroškov (glej točko c zgoraj) ni dovolj za uporabo odstopanja, če se obenem dejansko ne uresničujeta preostala cilja, tj. koncentracija ponudbe in dajanje proizvodov, ki jih proizvedejo člani OP, na trg.

| (59) | Cilj dajanja proizvodov na trg se nanaša na proizvode, ki jih proizvedejo člani OP. Pri tem se ne izključuje, da lahko OP kot pomožno dejavnost v pogodbena pogajanja vključi proizvode, ki jih je odkupila ločeno. To je v skladu z ciljem OP v zvezi s koncentracijo ponudbe. Možnost vključitve proizvodov, ki so jih OP ločeno odkupile od nečlanov
   (44), bi jim omogočala, da v nekaterih okoliščinah ustrežejo večjim strankam, ki potrebujejo večje količine, kot jih lahko člani v določenem trenutku zagotovijo. Ta možnost bi OP omogočala tudi, da nadomestijo proizvodnjo članov, ki v določenem času ni zadostna, na primer zaradi neugodnih vremenskih razmer, in s tem preprečijo tveganje izgube stranke. |
| --- | --- |

(59)

Cilj dajanja proizvodov na trg se nanaša na proizvode, ki jih proizvedejo člani OP. Pri tem se ne izključuje, da lahko OP kot pomožno dejavnost v pogodbena pogajanja vključi proizvode, ki jih je odkupila ločeno. To je v skladu z ciljem OP v zvezi s koncentracijo ponudbe. Možnost vključitve proizvodov, ki so jih OP ločeno odkupile od nečlanov
   (44), bi jim omogočala, da v nekaterih okoliščinah ustrežejo večjim strankam, ki potrebujejo večje količine, kot jih lahko člani v določenem trenutku zagotovijo. Ta možnost bi OP omogočala tudi, da nadomestijo proizvodnjo članov, ki v določenem času ni zadostna, na primer zaradi neugodnih vremenskih razmer, in s tem preprečijo tveganje izgube stranke.

| (60) | Odstopanje zajema tako proizvode članov OP kot proizvode nečlanov, za celotno njihovo proizvodnjo ali njen del, dokler se upoštevajo pragovi in pogoji iz odstopanja. |
| --- | --- |

(60)

Odstopanje zajema tako proizvode članov OP kot proizvode nečlanov, za celotno njihovo proizvodnjo ali njen del, dokler se upoštevajo pragovi in pogoji iz odstopanja.

| (61) | Vendar v skladu z odstopanjem odkup proizvodov od nečlanov (tj. na trgu) ne sme biti glavna dejavnost OP, saj mora biti v skladu z odstopanjem glavni cilj OP, da daje na trg proizvode svojih članov. Da se zaščitijo cilji odstopanja, bi moral odkup proizvodov od nečlanov ostati pomožna dejavnost. Odkup proizvodov od nečlanov ostaja pomožna dejavnost, če OP v normalnih razmerah v enem letu ne odkupi več kot 25 % proizvodnje, o kateri se pogaja. Vendar se v izjemnih okoliščinah (na primer povezanih z vremenskimi razmerami in boleznimi) ta raven v danem obdobju 12 mesecev lahko utemeljeno preseže, ne da bi to ogrozilo pomožni značaj te dejavnosti. |
| --- | --- |

(61)

Vendar v skladu z odstopanjem odkup proizvodov od nečlanov (tj. na trgu) ne sme biti glavna dejavnost OP, saj mora biti v skladu z odstopanjem glavni cilj OP, da daje na trg proizvode svojih članov. Da se zaščitijo cilji odstopanja, bi moral odkup proizvodov od nečlanov ostati pomožna dejavnost. Odkup proizvodov od nečlanov ostaja pomožna dejavnost, če OP v normalnih razmerah v enem letu ne odkupi več kot 25 % proizvodnje, o kateri se pogaja. Vendar se v izjemnih okoliščinah (na primer povezanih z vremenskimi razmerami in boleznimi) ta raven v danem obdobju 12 mesecev lahko utemeljeno preseže, ne da bi to ogrozilo pomožni značaj te dejavnosti.

| (62) | Naravne nesreče ali druge podobne razmere, zaradi katerih se za daljši čas zmanjša proizvodnja, je treba oceniti za vsak primer posebej. V takem primeru OP, če nemudoma ukrepa za ponovno vzpostavitev stanja, kakršno je bilo pred dogodkom višje sile, in če so druge zahteve za odstopanje upoštevane, v tem času ne bi smela izgubiti pravice do odstopanja in lahko za razumno obdobje okrevanja krije svoje potrebe po komercializaciji z javnimi naročili za proizvode pri nečlanih. |
| --- | --- |

(62)

Naravne nesreče ali druge podobne razmere, zaradi katerih se za daljši čas zmanjša proizvodnja, je treba oceniti za vsak primer posebej. V takem primeru OP, če nemudoma ukrepa za ponovno vzpostavitev stanja, kakršno je bilo pred dogodkom višje sile, in če so druge zahteve za odstopanje upoštevane, v tem času ne bi smela izgubiti pravice do odstopanja in lahko za razumno obdobje okrevanja krije svoje potrebe po komercializaciji z javnimi naročili za proizvode pri nečlanih.

| (63) | Zagotoviti bi bilo treba izpolnjevanje vseh pogojev odstopanja iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT tudi v zvezi s količinami, ki se odkupijo od nečlanov. Zlasti bi morale biti te količine vključene v količine, o katerih potekajo pogodbena pogajanja, da se zagotovi skladnost s 15-odstotnim pragom skupne nacionalne proizvodnje za sektorja govejega in telečjega mesa ter poljščin in 20-odstotnim pragom upoštevnega trga za sektor oljčnega olja. |
| --- | --- |

(63)

Zagotoviti bi bilo treba izpolnjevanje vseh pogojev odstopanja iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT tudi v zvezi s količinami, ki se odkupijo od nečlanov. Zlasti bi morale biti te količine vključene v količine, o katerih potekajo pogodbena pogajanja, da se zagotovi skladnost s 15-odstotnim pragom skupne nacionalne proizvodnje za sektorja govejega in telečjega mesa ter poljščin in 20-odstotnim pragom upoštevnega trga za sektor oljčnega olja.

| (64) | Primer uporabe odstopanja za pogodbena pogajanja, ki jih OP izvaja v imenu svojih članov, ki zajemajo proizvode proizvajalcev nečlanov:













  Situacija | : | Petnajst malih pridelovalcev ječmena je ustanovilo OP za doseganje zadostnega obsega proizvodnje, potrebnega za pogajanje o dobavni pogodbi z velikim regionalnim proizvajalcem škroba. Proizvajalci OP dobavijo celotno svojo proizvodnjo. Ker sta bila april in maj zelo suha meseca v delu zadevne regije, se je pridelek zadevnih proizvajalcev zmanjšal za 25 %. Zato OP proizvajalcu škroba avgusta ne bi mogla dobaviti dogovorjenih količin. Da ne bi izgubila stranke – proizvajalca škroba –, je OP preostalo potrebno količino ječmena odkupila na trgu od proizvajalca, ki ni član OP. Količina, ki jo je OP odkupila od nečlana, je znašala 17 % količine, ki jo je dobavila proizvajalcu škroba na podlagi pogodbe, o kateri se je pogajala. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Delež proizvodov, ki so ga zagotovili nečlani OP, predstavlja manj kot 25 % proizvodov, o katerih se je OP pogajala s proizvajalcem škroba. Skupna količina, o kateri se je OP pogajala, vključno s količinami nečlana, znaša 2,2 % skupne nacionalne proizvodnje, kar pomeni, da se je upošteval 15-odstotni prag skupne nacionalne proizvodnje poljščin. Prav tako so izpolnjeni vsi ostali pogoji iz člena 171 uredbe o SUT, zato se za skupna pogodbena pogajanja OP odstopanje lahko uporabi. |

(64)

Primer uporabe odstopanja za pogodbena pogajanja, ki jih OP izvaja v imenu svojih članov, ki zajemajo proizvode proizvajalcev nečlanov:

Situacija

:

Petnajst malih pridelovalcev ječmena je ustanovilo OP za doseganje zadostnega obsega proizvodnje, potrebnega za pogajanje o dobavni pogodbi z velikim regionalnim proizvajalcem škroba. Proizvajalci OP dobavijo celotno svojo proizvodnjo. Ker sta bila april in maj zelo suha meseca v delu zadevne regije, se je pridelek zadevnih proizvajalcev zmanjšal za 25 %. Zato OP proizvajalcu škroba avgusta ne bi mogla dobaviti dogovorjenih količin. Da ne bi izgubila stranke – proizvajalca škroba –, je OP preostalo potrebno količino ječmena odkupila na trgu od proizvajalca, ki ni član OP. Količina, ki jo je OP odkupila od nečlana, je znašala 17 % količine, ki jo je dobavila proizvajalcu škroba na podlagi pogodbe, o kateri se je pogajala.

Analiza

:

Delež proizvodov, ki so ga zagotovili nečlani OP, predstavlja manj kot 25 % proizvodov, o katerih se je OP pogajala s proizvajalcem škroba. Skupna količina, o kateri se je OP pogajala, vključno s količinami nečlana, znaša 2,2 % skupne nacionalne proizvodnje, kar pomeni, da se je upošteval 15-odstotni prag skupne nacionalne proizvodnje poljščin. Prav tako so izpolnjeni vsi ostali pogoji iz člena 171 uredbe o SUT, zato se za skupna pogodbena pogajanja OP odstopanje lahko uporabi.

3.3   Preskus znatnega izboljšanja učinkovitosti

| (65) | Besedilo členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT določa za vse tri sektorje, tj. sektorje oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin, da „[o]rganizacija proizvajalcev izpolni cilje iz tega odstavka, če je rezultat uresničevanja teh ciljev združevanje dejavnosti, in bo tako združevanje po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost
   (45)
  , tako da dejavnosti organizacije proizvajalcev na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev člena 39 PDEU.“ |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Zato mora OP, ki izvaja pogodbena pogajanja, v skladu z odstopanjem zagotoviti: 1) združevanje dejavnosti in 2) da te dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšujejo učinkovitost, tako da bodo dejavnosti OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP. |
| --- | --- |

(66)

Zato mora OP, ki izvaja pogodbena pogajanja, v skladu z odstopanjem zagotoviti: 1) združevanje dejavnosti in 2) da te dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšujejo učinkovitost, tako da bodo dejavnosti OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP.

| (67) | Pogodbena pogajanja in druge skupne dejavnosti proizvajalcev imajo namreč lahko različne učinke na izpolnjevanje ciljev SKP. |
| --- | --- |

(67)

Pogodbena pogajanja in druge skupne dejavnosti proizvajalcev imajo namreč lahko različne učinke na izpolnjevanje ciljev SKP.

| (68) | Sporazumi med kmetijskimi proizvajalci za skupno izvajanje nekaterih dejavnosti lahko izboljšajo učinkovitost in ustvarijo gospodarske koristi, zlasti če združujejo dejavnosti, sposobnosti ali sredstva za namene delitve tveganja, zmanjšanja stroškov, večanja naložb, združevanja strokovnega znanja, večanja kakovosti in raznolikosti proizvodov ter hitrejšega razvijanja inovacij. Take dejavnosti lahko prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP in morda povečajo na primer produktivnost (npr. zaradi dostopa do boljših proizvodnih tehnologij, na primer prek dejavnosti skupnega naročanja), povečajo prihodke proizvajalcev (npr. zaradi izboljšanja kakovosti prek boljše proizvodnje ali boljših skladiščnih prostorov, kar dosežejo skupaj) ali pa zagotovijo boljšo razpoložljivost zalog (npr. zaradi boljšega sistema skladiščenja ali distribucije, ki je bil skupaj vzpostavljen ali organiziran). |
| --- | --- |

(68)

Sporazumi med kmetijskimi proizvajalci za skupno izvajanje nekaterih dejavnosti lahko izboljšajo učinkovitost in ustvarijo gospodarske koristi, zlasti če združujejo dejavnosti, sposobnosti ali sredstva za namene delitve tveganja, zmanjšanja stroškov, večanja naložb, združevanja strokovnega znanja, večanja kakovosti in raznolikosti proizvodov ter hitrejšega razvijanja inovacij. Take dejavnosti lahko prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP in morda povečajo na primer produktivnost (npr. zaradi dostopa do boljših proizvodnih tehnologij, na primer prek dejavnosti skupnega naročanja), povečajo prihodke proizvajalcev (npr. zaradi izboljšanja kakovosti prek boljše proizvodnje ali boljših skladiščnih prostorov, kar dosežejo skupaj) ali pa zagotovijo boljšo razpoložljivost zalog (npr. zaradi boljšega sistema skladiščenja ali distribucije, ki je bil skupaj vzpostavljen ali organiziran).

| (69) | Vendar lahko sporazumi med kmetijskimi proizvajalci za izvajanje pogodbenih pogajanj omejujejo konkurenco in tako škodujejo izpolnitvi ciljev SKP. To se lahko zgodi, če na primer proizvajalci sklenejo sporazum, ki določa cene, zmanjšuje obseg proizvodnje ali deli trge. Čeprav lahko proizvajalci s takimi sporazumi povečajo zaslužek, lahko ogrozijo izpolnjevanje drugih ciljev SKP, če na primer povzročijo nerazumne cene za potrošnika (zaradi zvišanja cen), težave z razpoložljivostjo zalog (zaradi omejitve zalog) ali manjšo produktivnost (zmanjšanje konkurence med proizvajalci lahko zmanjša spodbude za povečanje produktivnosti). |
| --- | --- |

(69)

Vendar lahko sporazumi med kmetijskimi proizvajalci za izvajanje pogodbenih pogajanj omejujejo konkurenco in tako škodujejo izpolnitvi ciljev SKP. To se lahko zgodi, če na primer proizvajalci sklenejo sporazum, ki določa cene, zmanjšuje obseg proizvodnje ali deli trge. Čeprav lahko proizvajalci s takimi sporazumi povečajo zaslužek, lahko ogrozijo izpolnjevanje drugih ciljev SKP, če na primer povzročijo nerazumne cene za potrošnika (zaradi zvišanja cen), težave z razpoložljivostjo zalog (zaradi omejitve zalog) ali manjšo produktivnost (zmanjšanje konkurence med proizvajalci lahko zmanjša spodbude za povečanje produktivnosti).

| (70) | Če prodajne dejavnosti OP, ki izvaja pogodbena pogajanja v imenu svojih članov, škodujejo izpolnjevanju nekaterih ciljev SKP, lahko znatno izboljšanje učinkovitosti nadomesti te učinke in zagotovi, da dejavnosti OP na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP. Zato v skladu s členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT:






  (a) | OP združuje dejavnosti in |
| --- | --- | --- |

(70)

Če prodajne dejavnosti OP, ki izvaja pogodbena pogajanja v imenu svojih članov, škodujejo izpolnjevanju nekaterih ciljev SKP, lahko znatno izboljšanje učinkovitosti nadomesti te učinke in zagotovi, da dejavnosti OP na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP. Zato v skladu s členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT:

(a)

OP združuje dejavnosti in

| (b) | te dejavnosti bodo po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, tako da bodo dejavnosti OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP. |
| --- | --- |

(b)

te dejavnosti bodo po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, tako da bodo dejavnosti OP na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP.

| (71) | Če OP izpolnjuje zahteve tega preskusa (v nadaljnjem besedilu: preskus znatnega izboljšanja učinkovitosti), se zanjo lahko uporablja odstopanje. |
| --- | --- |

(71)

Če OP izpolnjuje zahteve tega preskusa (v nadaljnjem besedilu: preskus znatnega izboljšanja učinkovitosti), se zanjo lahko uporablja odstopanje.

| (72) | V skladu s preskusom znatnega izboljšanja učinkovitosti je treba:






  (a) | opredeliti dejavnosti, ki jih OP združuje, tj. ki jih OP izvaja v imenu svojih članov. Združevanje pomeni, da lahko OP neposredno izvaja dejavnosti ali pa za izvajanje teh dejavnosti najame zunanje izvajalce. OP lahko za izvajanje dejavnosti najame zunanje tretje osebe, pri čemer se bodo te dejavnosti vseeno upoštevale za namen zagotavljanja skladnosti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti (npr. prevozne storitve prevoznikov) (46); |
| --- | --- | --- |

(72)

V skladu s preskusom znatnega izboljšanja učinkovitosti je treba:

(a)

opredeliti dejavnosti, ki jih OP združuje, tj. ki jih OP izvaja v imenu svojih članov. Združevanje pomeni, da lahko OP neposredno izvaja dejavnosti ali pa za izvajanje teh dejavnosti najame zunanje izvajalce. OP lahko za izvajanje dejavnosti najame zunanje tretje osebe, pri čemer se bodo te dejavnosti vseeno upoštevale za namen zagotavljanja skladnosti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti (npr. prevozne storitve prevoznikov) (46);

| (b) | ugotoviti, da je verjetno, da bodo te dejavnosti izboljšale učinkovitost. To se nanaša na naravo dejavnosti (tj. ali je narava dejavnosti taka, da je verjetno, da bo izboljšala učinkovitost). Prav tako se to lahko nanaša na stopnjo razvoja OP (OP se je morda zavezala, da bo izvajala naložbe v take dejavnosti, vendar je za uresničevanje naložb v celoti potreben čas, OP pa se medtem že pogaja o pogodbah v imenu svojih članov) in |
| --- | --- |

(b)

ugotoviti, da je verjetno, da bodo te dejavnosti izboljšale učinkovitost. To se nanaša na naravo dejavnosti (tj. ali je narava dejavnosti taka, da je verjetno, da bo izboljšala učinkovitost). Prav tako se to lahko nanaša na stopnjo razvoja OP (OP se je morda zavezala, da bo izvajala naložbe v take dejavnosti, vendar je za uresničevanje naložb v celoti potreben čas, OP pa se medtem že pogaja o pogodbah v imenu svojih članov) in

| (c) | ugotoviti, da se bo učinkovitost dovolj znatno izboljšala, da bo OP (z vsemi svojimi dejavnostmi) prispevala k izpolnitvi ciljev SKP (47). |
| --- | --- |

(c)

ugotoviti, da se bo učinkovitost dovolj znatno izboljšala, da bo OP (z vsemi svojimi dejavnostmi) prispevala k izpolnitvi ciljev SKP (47).

| (73) | Kot je opisano zgoraj v odstavku (55), je OP lahko članica druge OP (tako imenovane „nadrejene OP“), ki prodaja obseg proizvodnje prve OP. Za pogodbena pogajanja nadrejene OP se lahko uporablja odstopanje, če ta izpolnjuje vse pogoje, kot so navedeni v odstavku (51). Pri ocenjevanju, ali je OP skladna zlasti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti, se lahko v skladu z odstopanjem dejavnosti za krepitev učinkovitosti podrejene OP (npr. zbiranje in prevoz proizvodov) upoštevajo pri obračunu učinkovitosti nadrejene OP/ZOP. |
| --- | --- |

(73)

Kot je opisano zgoraj v odstavku (55), je OP lahko članica druge OP (tako imenovane „nadrejene OP“), ki prodaja obseg proizvodnje prve OP. Za pogodbena pogajanja nadrejene OP se lahko uporablja odstopanje, če ta izpolnjuje vse pogoje, kot so navedeni v odstavku (51). Pri ocenjevanju, ali je OP skladna zlasti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti, se lahko v skladu z odstopanjem dejavnosti za krepitev učinkovitosti podrejene OP (npr. zbiranje in prevoz proizvodov) upoštevajo pri obračunu učinkovitosti nadrejene OP/ZOP.

| (74) | OP lahko svojo skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti oceni s poenostavljeno metodo, ki jo določi zakonodajalec EU. Če OP ne izpolnjuje pogojev poenostavljene metode, lahko pod določenimi pogoji oceni svojo skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti z alternativno metodo. |
| --- | --- |

(74)

OP lahko svojo skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti oceni s poenostavljeno metodo, ki jo določi zakonodajalec EU. Če OP ne izpolnjuje pogojev poenostavljene metode, lahko pod določenimi pogoji oceni svojo skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti z alternativno metodo.

3.3.1   Poenostavljena metoda

| (75) | V tretjem pododstavku odstavka 1 vsakega od členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT je določena metoda za ocenjevanje skladnosti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti (v nadaljnjem besedilu: poenostavljena metoda). V skladu z odstopanjem (48) so zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene, če:






  (a) | organizacija proizvajalcev izvaja vsaj eno od dejavnosti, ki lahko krepijo učinkovitost, iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT (49) ter |
| --- | --- | --- |

(75)

V tretjem pododstavku odstavka 1 vsakega od členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT je določena metoda za ocenjevanje skladnosti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti (v nadaljnjem besedilu: poenostavljena metoda). V skladu z odstopanjem (48) so zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene, če:

(a)

organizacija proizvajalcev izvaja vsaj eno od dejavnosti, ki lahko krepijo učinkovitost, iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT (49) ter

| (b) | so te dejavnosti obsežne z vidika količine zadevnega proizvoda ter stroškov proizvodnje in dajanja proizvoda na trg. Če so te dejavnosti dovolj obsežne, se domneva, da bodo po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost. Lahko se šteje, da bo učinkovitost nadomestila morebitno škodo, ki jo imajo lahko pogodbena pogajanja na cilje SKP. Zato se lahko za dejavnosti OP šteje, da na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP. |
| --- | --- |

(b)

so te dejavnosti obsežne z vidika količine zadevnega proizvoda ter stroškov proizvodnje in dajanja proizvoda na trg. Če so te dejavnosti dovolj obsežne, se domneva, da bodo po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost. Lahko se šteje, da bo učinkovitost nadomestila morebitno škodo, ki jo imajo lahko pogodbena pogajanja na cilje SKP. Zato se lahko za dejavnosti OP šteje, da na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP.

| (76) | Ta poenostavljena metoda se v mnogih primerih ne uporablja. Ni izključeno, da dejavnosti, ki niso dejavnosti iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, izboljšujejo učinkovitost in v posameznih primerih tako znatno izboljšujejo učinkovitost, da dejavnosti organizacije proizvajalcev na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP. Poenostavljena metoda ne zajema take situacije, zato je potrebna analiza vsakega posameznega primera, kot je pojasnjeno v odstavkih od (82) do (86), v oddelku o alternativni metodi. |
| --- | --- |

(76)

Ta poenostavljena metoda se v mnogih primerih ne uporablja. Ni izključeno, da dejavnosti, ki niso dejavnosti iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, izboljšujejo učinkovitost in v posameznih primerih tako znatno izboljšujejo učinkovitost, da dejavnosti organizacije proizvajalcev na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP. Poenostavljena metoda ne zajema take situacije, zato je potrebna analiza vsakega posameznega primera, kot je pojasnjeno v odstavkih od (82) do (86), v oddelku o alternativni metodi.

| (77) | Poleg tega se poenostavljena metoda ne nanaša na situacijo, ko se je OP zavezala, da bo izvedla naložbe v dejavnosti za krepitev učinkovitosti, vendar je za uresničevanje naložb v celoti potreben čas. Poenostavljena metoda (ki je odvisna od dejavnosti, ki jih je OP že izvedla) ne zajema takih okoliščin, zato je potrebna analiza vsakega posameznega primera, kot je pojasnjeno v odstavkih od (82) do (86), v oddelku o alternativni metodi. |
| --- | --- |

(77)

Poleg tega se poenostavljena metoda ne nanaša na situacijo, ko se je OP zavezala, da bo izvedla naložbe v dejavnosti za krepitev učinkovitosti, vendar je za uresničevanje naložb v celoti potreben čas. Poenostavljena metoda (ki je odvisna od dejavnosti, ki jih je OP že izvedla) ne zajema takih okoliščin, zato je potrebna analiza vsakega posameznega primera, kot je pojasnjeno v odstavkih od (82) do (86), v oddelku o alternativni metodi.

| (78) | Pri poenostavljeni metodi je potrebno opredeliti dejavnosti, ki so navedene v členih 169, 170 in 171 uredbe o SUT, in oceniti obsežnost količin in stroškov teh dejavnosti. V naslednjih štirih okvirjih so za vsakega od treh sektorjev predstavljene okoliščine, v katerih take dejavnosti pomenijo obsežne količine zadevnega proizvoda in znatne stroške proizvodnje in dajanja proizvoda na trg, tako da se lahko za OP uporabi odstopanje. To je mogoče doseči z eno dejavnostjo ali s kombinacijo več dejavnosti, če za nobeno od dejavnosti, ki so navedene v odstopanju, ni verjetno, da bi sama po sebi znatno izboljšala učinkovitost. Vsak primer je treba analizirati posebej, da se preveri, ali bi stroški, ki pri teh dejavnostih nastajajo, in obsegi, ki jih te dejavnosti pokrivajo, zadostovali za znatno izboljšanje učinkovitosti. Naslednji primeri ne predstavljajo izčrpnega seznama vseh situacij, v katerih se uporablja poenostavljena metoda.






  SEKTOR OLJČNEGA OLJA


  Uporaba preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti

  Primeri situacij, v katerih bi skupne dejavnosti iz člena 169 uredbe o SUT po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost v okviru poenostavljene metode.
  (i)   
  Skupna predelava










  1. | Skupna predelava bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP predela več kot pol oljk, ki so jih pridelali njeni člani, za proizvodnjo oljčnega olja v stiskalnici za oljčno olje. Za vzpostavitev stiskalnice za oljčno olje je potrebna znatna naložba. Predelava oljk v oljčno olje običajno vključuje več korakov, kot so čiščenje oljk, stiskanje oljk in filtriranje oljčnega olja ter drugi postopki. Če se z dejavnostmi skupne predelave OP proizvede več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost v primerjavi s tem, da bi posamezni člani svoje oljke sami predelovali, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- | --- |

(78)

Pri poenostavljeni metodi je potrebno opredeliti dejavnosti, ki so navedene v členih 169, 170 in 171 uredbe o SUT, in oceniti obsežnost količin in stroškov teh dejavnosti. V naslednjih štirih okvirjih so za vsakega od treh sektorjev predstavljene okoliščine, v katerih take dejavnosti pomenijo obsežne količine zadevnega proizvoda in znatne stroške proizvodnje in dajanja proizvoda na trg, tako da se lahko za OP uporabi odstopanje. To je mogoče doseči z eno dejavnostjo ali s kombinacijo več dejavnosti, če za nobeno od dejavnosti, ki so navedene v odstopanju, ni verjetno, da bi sama po sebi znatno izboljšala učinkovitost. Vsak primer je treba analizirati posebej, da se preveri, ali bi stroški, ki pri teh dejavnostih nastajajo, in obsegi, ki jih te dejavnosti pokrivajo, zadostovali za znatno izboljšanje učinkovitosti. Naslednji primeri ne predstavljajo izčrpnega seznama vseh situacij, v katerih se uporablja poenostavljena metoda.

SEKTOR OLJČNEGA OLJA

Uporaba preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti

Primeri situacij, v katerih bi skupne dejavnosti iz člena 169 uredbe o SUT po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost v okviru poenostavljene metode.

(i)   
  Skupna predelava

1.

Skupna predelava bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP predela več kot pol oljk, ki so jih pridelali njeni člani, za proizvodnjo oljčnega olja v stiskalnici za oljčno olje. Za vzpostavitev stiskalnice za oljčno olje je potrebna znatna naložba. Predelava oljk v oljčno olje običajno vključuje več korakov, kot so čiščenje oljk, stiskanje oljk in filtriranje oljčnega olja ter drugi postopki. Če se z dejavnostmi skupne predelave OP proizvede več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost v primerjavi s tem, da bi posamezni člani svoje oljke sami predelovali, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(ii)   
  Skupno pakiranje, označevanje ali promocija

| 2. | Skupno pakiranje/stekleničenje in označevanje oljčnega olja bosta v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja te dejavnosti v stiskalnici za oljčno olje pri več kot pol oljčnega olja, s katerim trguje. Za skupno pakiranje/stekleničenje in označevanje je običajno potrebna znatna naložba za nakup potrebne tehnologije/strojev. Če dejavnosti skupnega pakiranja/stekleničenja in označevanja OP zajemajo več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

2.

Skupno pakiranje/stekleničenje in označevanje oljčnega olja bosta v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja te dejavnosti v stiskalnici za oljčno olje pri več kot pol oljčnega olja, s katerim trguje. Za skupno pakiranje/stekleničenje in označevanje je običajno potrebna znatna naložba za nakup potrebne tehnologije/strojev. Če dejavnosti skupnega pakiranja/stekleničenja in označevanja OP zajemajo več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 3. | Skupna promocija bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije proizvod z dodano vrednostjo in z njim trguje. Proizvod ima „dodano vrednost“, če se na primer razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, s katerimi streže nekemu določenemu povpraševanju strank. OP lahko ponudi drugačen proizvod, če uporabi drugačne proizvodne metode (npr. za proizvodnjo ekološkega oljčnega olja) ali druge dejavnike. V teh okoliščinah je skupna promocija tržni del celostne strategije za prodajo takega proizvoda z dodano vrednostjo in bo zajemala vso količino, s katero OP trguje. OP določa in zagotavlja skladnost z nizom specifikacij proizvoda: kar vključuje npr. razvoj ustreznega niza specifikacij, načrtovanje proizvodnega procesa in nadzor kakovosti v zvezi s takimi specifikacijami, javno naročanje vložkov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami itd. Stroški takega celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami so visoki tako za OP kot za njene člane. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  Skupne sektorske promocijske dejavnosti, na primer splošna promocija uporabe oljčnega olja, niso relevantne za namen odstopanja, ker ne gre za dejavnost posamezne OP, pač pa za usklajeno dejavnost proizvajalcev in/ali OP v istem sektorju, ki je koristna za celotni sektor in ne le za eno OP. |
| --- | --- |

3.

Skupna promocija bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije proizvod z dodano vrednostjo in z njim trguje. Proizvod ima „dodano vrednost“, če se na primer razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, s katerimi streže nekemu določenemu povpraševanju strank. OP lahko ponudi drugačen proizvod, če uporabi drugačne proizvodne metode (npr. za proizvodnjo ekološkega oljčnega olja) ali druge dejavnike. V teh okoliščinah je skupna promocija tržni del celostne strategije za prodajo takega proizvoda z dodano vrednostjo in bo zajemala vso količino, s katero OP trguje. OP določa in zagotavlja skladnost z nizom specifikacij proizvoda: kar vključuje npr. razvoj ustreznega niza specifikacij, načrtovanje proizvodnega procesa in nadzor kakovosti v zvezi s takimi specifikacijami, javno naročanje vložkov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami itd. Stroški takega celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami so visoki tako za OP kot za njene člane. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

Skupne sektorske promocijske dejavnosti, na primer splošna promocija uporabe oljčnega olja, niso relevantne za namen odstopanja, ker ne gre za dejavnost posamezne OP, pač pa za usklajeno dejavnost proizvajalcev in/ali OP v istem sektorju, ki je koristna za celotni sektor in ne le za eno OP.

(iii)   
  Skupna organizacija nadzora kakovosti

| 4. | Skupna organizacija nadzora kakovosti bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP zagotavlja dosledno kakovost proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, ker to zahtevajo predpisi ali vzpostavljeni standardi, npr. če si OP in njeni člani prizadevajo izpolniti zahteve kupcev. OP pri doseganju želene kakovosti pomaga predvsem z zagotavljanjem nasvetov in podpore proizvodnim postopkom. Pri tem OP zagotavlja proizvajalcem storitve na terenu, kot so zagotavljanje nasvetov o izboljšanih metodah uporabe fitosanitarnih sredstev, drugih kemikalij in gnojil in o uporabi boljših proizvodnih tehnik ter zagotavljanje pomoči pri težavah v zvezi s proizvodnjo na kmetijskem gospodarstvu in vprašanjih o predpisih in inšpekcijskih pregledih, da se proizvajalcu zagotovi pomoč pri doseganju kakovostnega proizvoda. Poleg tega OP (sama ali z zunanjimi izvajalci) preverja kakovost oljčnega olja (preskušanje kislosti in prisotnosti pesticidov v laboratorijih, preskušanje organoleptičnih lastnosti itd.), ki so ga proizvedli njeni člani in s katerim bo trgovala. S takim preskušanjem se lahko dokaže neodvisnim izdajateljem potrdil oziroma nadzornikom, da proizvodi izpolnjujejo zahteve iz predpisov ali standardov, ali/in kupcem, da proizvodi izpolnjujejo njihove zahteve. Stroški vseh teh dejavnosti so visoki, če se te dejavnosti izvajajo za več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost, saj bi bilo bistveno dražje, če bi posamezni član sam poskušal doseči enak rezultat. Zato bo OP v takem primeru po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

4.

Skupna organizacija nadzora kakovosti bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP zagotavlja dosledno kakovost proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, ker to zahtevajo predpisi ali vzpostavljeni standardi, npr. če si OP in njeni člani prizadevajo izpolniti zahteve kupcev. OP pri doseganju želene kakovosti pomaga predvsem z zagotavljanjem nasvetov in podpore proizvodnim postopkom. Pri tem OP zagotavlja proizvajalcem storitve na terenu, kot so zagotavljanje nasvetov o izboljšanih metodah uporabe fitosanitarnih sredstev, drugih kemikalij in gnojil in o uporabi boljših proizvodnih tehnik ter zagotavljanje pomoči pri težavah v zvezi s proizvodnjo na kmetijskem gospodarstvu in vprašanjih o predpisih in inšpekcijskih pregledih, da se proizvajalcu zagotovi pomoč pri doseganju kakovostnega proizvoda. Poleg tega OP (sama ali z zunanjimi izvajalci) preverja kakovost oljčnega olja (preskušanje kislosti in prisotnosti pesticidov v laboratorijih, preskušanje organoleptičnih lastnosti itd.), ki so ga proizvedli njeni člani in s katerim bo trgovala. S takim preskušanjem se lahko dokaže neodvisnim izdajateljem potrdil oziroma nadzornikom, da proizvodi izpolnjujejo zahteve iz predpisov ali standardov, ali/in kupcem, da proizvodi izpolnjujejo njihove zahteve. Stroški vseh teh dejavnosti so visoki, če se te dejavnosti izvajajo za več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost, saj bi bilo bistveno dražje, če bi posamezni član sam poskušal doseči enak rezultat. Zato bo OP v takem primeru po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(iv)   
  Skupna distribucija

Skupna distribucija lahko vključuje naslednje dejavnosti: skupni prevoz, vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacijo prodajne mreže.

| 5. | Skupni prevoz bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšal učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP organizira prevozne storitve iz oljčnih nasadov v predelovalnico (stiskalnico za oljčno olje) za več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, ali če OP organizira prevozne storitve iz več stiskalnic za oljčno olje v pakirnico oziroma polnilnico ali do mesta, kjer poteka označevanje, za več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. Stroški prevoza predstavljajo velik delež proizvodnih stroškov in stroškov dajanja proizvoda na trg. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito posluje na področju prevoza, kot bi lahko poslovali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

5.

Skupni prevoz bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšal učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP organizira prevozne storitve iz oljčnih nasadov v predelovalnico (stiskalnico za oljčno olje) za več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, ali če OP organizira prevozne storitve iz več stiskalnic za oljčno olje v pakirnico oziroma polnilnico ali do mesta, kjer poteka označevanje, za več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. Stroški prevoza predstavljajo velik delež proizvodnih stroškov in stroškov dajanja proizvoda na trg. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito posluje na področju prevoza, kot bi lahko poslovali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 6. | Vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacija prodajne mreže Komisiji ni znano, da bi obstajala situacija, pri kateri bi distribucijsko središče in prodajna infrastruktura in/ali platforma za spletno prodajo sami zadostno izboljšali učinkovitost, da bi se izpolnile zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti v sektorju oljčnega olja. Vendar pa bi take dejavnosti v kombinaciji z dejavnostmi, kot sta promet ali nadzor kakovosti, pri katerih nastajajo veliki stroški, lahko znatno izboljšale učinkovitost, če gre za količine, ki obsegajo več kot pol proizvodov, s katerimi trguje OP. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. OP bi na primer lahko skupaj organizirala distribucijsko središče, prevoz proizvodnje in platformo za spletno prodajo. Če količine, ki jih zajemajo te dejavnosti, obsegajo več kot pol količin, s katerimi OP trguje, so stroški vzpostavitve in organizacije teh dejavnosti visoki, tako da bi take skupne dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost in OP bi izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

6.

Vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacija prodajne mreže Komisiji ni znano, da bi obstajala situacija, pri kateri bi distribucijsko središče in prodajna infrastruktura in/ali platforma za spletno prodajo sami zadostno izboljšali učinkovitost, da bi se izpolnile zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti v sektorju oljčnega olja. Vendar pa bi take dejavnosti v kombinaciji z dejavnostmi, kot sta promet ali nadzor kakovosti, pri katerih nastajajo veliki stroški, lahko znatno izboljšale učinkovitost, če gre za količine, ki obsegajo več kot pol proizvodov, s katerimi trguje OP. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. OP bi na primer lahko skupaj organizirala distribucijsko središče, prevoz proizvodnje in platformo za spletno prodajo. Če količine, ki jih zajemajo te dejavnosti, obsegajo več kot pol količin, s katerimi OP trguje, so stroški vzpostavitve in organizacije teh dejavnosti visoki, tako da bi take skupne dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost in OP bi izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(v)   
  Skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov

| 7. | Skupna uporaba opreme bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v pomembne kmetijske stroje (npr. kombajne, nanašalce fitosanitarnih snovi, gnojil in pesticidov) ter zanje zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. V tem primeru OP sama krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu (nove ali rabljene) opreme za proizvodnjo oljčnega olja. Nato OP krije druge stroške vzdrževanja opreme in zagotavljanja njene pravilne uporabe (npr. usposabljanja). Začetna naložba in drugi stroški opreme so lahko visoki, če so povezani z velikimi količinami. V teh okoliščinah so stroški uporabe opreme visoki, če se velik del količine, s katero OP trguje, proizvede s skupno opremo. Če se oprema uporablja za proizvodnjo več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Pogosto je treba zagotoviti novo opremo/stroje za povečanje produktivnosti in zagotavljanje, da proizvod izpolnjuje povpraševanje na trgu. Vendar si nekateri proizvajalci ne morejo privoščiti nove opreme, ker so zanjo potrebne visoke naložbe, zato lahko člani s skupno uporabo opreme prihranijo pri stroških in izboljšajo svojo produktivnost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

7.

Skupna uporaba opreme bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v pomembne kmetijske stroje (npr. kombajne, nanašalce fitosanitarnih snovi, gnojil in pesticidov) ter zanje zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. V tem primeru OP sama krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu (nove ali rabljene) opreme za proizvodnjo oljčnega olja. Nato OP krije druge stroške vzdrževanja opreme in zagotavljanja njene pravilne uporabe (npr. usposabljanja). Začetna naložba in drugi stroški opreme so lahko visoki, če so povezani z velikimi količinami. V teh okoliščinah so stroški uporabe opreme visoki, če se velik del količine, s katero OP trguje, proizvede s skupno opremo. Če se oprema uporablja za proizvodnjo več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Pogosto je treba zagotoviti novo opremo/stroje za povečanje produktivnosti in zagotavljanje, da proizvod izpolnjuje povpraševanje na trgu. Vendar si nekateri proizvajalci ne morejo privoščiti nove opreme, ker so zanjo potrebne visoke naložbe, zato lahko člani s skupno uporabo opreme prihranijo pri stroških in izboljšajo svojo produktivnost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 8. | Skupna uporaba skladiščnih prostorov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v skladiščne prostore ter zagotavlja, da se pravilno uporabljajo in vzdržujejo. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji skladiščnih prostorov. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi skladiščnih prostorov. Naložbe v skladiščne prostore pomenijo visoke stroške, če so povezane z velikimi količinami. Prav tako so stroški uporabe skladiščnih prostorov visoki, če se v teh skladiščnih prostorih skladišči velik del količine oljčnega olja OP. Če se dejavnosti skladiščenja nanašajo na več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. OP lahko z zagotavljanjem skladiščnih prostorov zmanjša stroške v primerjavi z okoliščinami, ko bi morali člani sami izvesti naložbe v skladiščne prostore. Možnost skladiščenja proizvodov brez takojšne dobave tretji osebi, tudi za daljši čas in v večjih količinah, članom OP omogoča, da svoje proizvode prodajo, ko so cene ugodnejše in ne nujno ob pobiranju, ko je ponudba največja. Prav tako bi lahko pomagala odpraviti neravnovesje ponudbe, ki je posledica različnih količin oljk, ki se pridelajo v različnih letih. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

8.

Skupna uporaba skladiščnih prostorov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v skladiščne prostore ter zagotavlja, da se pravilno uporabljajo in vzdržujejo. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji skladiščnih prostorov. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi skladiščnih prostorov. Naložbe v skladiščne prostore pomenijo visoke stroške, če so povezane z velikimi količinami. Prav tako so stroški uporabe skladiščnih prostorov visoki, če se v teh skladiščnih prostorih skladišči velik del količine oljčnega olja OP. Če se dejavnosti skladiščenja nanašajo na več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. OP lahko z zagotavljanjem skladiščnih prostorov zmanjša stroške v primerjavi z okoliščinami, ko bi morali člani sami izvesti naložbe v skladiščne prostore. Možnost skladiščenja proizvodov brez takojšne dobave tretji osebi, tudi za daljši čas in v večjih količinah, članom OP omogoča, da svoje proizvode prodajo, ko so cene ugodnejše in ne nujno ob pobiranju, ko je ponudba največja. Prav tako bi lahko pomagala odpraviti neravnovesje ponudbe, ki je posledica različnih količin oljk, ki se pridelajo v različnih letih. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(vi)   
  Skupno ravnanje z odpadki, ki nastanejo neposredno pri proizvodnji oljčnega olja

Kolikor je Komisija seznanjena, naj bi skupno ravnanje z odpadki, ki nastanejo neposredno pri proizvodnji oljčnega olja običajno potekalo ob skupni predelavi, ki sama, če zajema več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, po vsej verjetnosti znatno izboljša učinkovitost, zato izpolnjuje pogoje poenostavljene metode (za skupno predelavo glej točko (i)).

(vii)   
  Skupno javno naročanje vložkov

| 9. | Skupno javno naročanje vložkov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se lahko na primer zgodi, če se naročajo velike količine, saj lahko OP pridobi velike popuste ter boljše dostavne in/ali kreditne pogoje kot posamezni proizvajalec. Poleg tega lahko OP z nakupom teh vložkov zagotovi pravilno skladiščenje in/ali dostavo teh proizvodov. Ko OP za svoje člane naroči gnojila, fitosanitarne snovi, pesticide ali energijo (gorivo ali električno energijo), ti vložki predstavljajo visoke stroške (50). Če OP izvaja javno naročanje teh vložkov za količino, ki ustreza potrebam za proizvodnjo več kot pol oljčnega olja, s katerim trguje, bo po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  Druge vrste javnih naročil, na primer za računalniško podporo, gospodarske ali tehnične nasvete ali fitosanitarno službo, same po sebi za OP običajno ne predstavljajo visokih stroškov. Zato ni verjetno, da bo OP znatno izboljšala učinkovitost kot se zahteva za uporabo odstopanja. |
| --- | --- |

9.

Skupno javno naročanje vložkov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se lahko na primer zgodi, če se naročajo velike količine, saj lahko OP pridobi velike popuste ter boljše dostavne in/ali kreditne pogoje kot posamezni proizvajalec. Poleg tega lahko OP z nakupom teh vložkov zagotovi pravilno skladiščenje in/ali dostavo teh proizvodov. Ko OP za svoje člane naroči gnojila, fitosanitarne snovi, pesticide ali energijo (gorivo ali električno energijo), ti vložki predstavljajo visoke stroške (50). Če OP izvaja javno naročanje teh vložkov za količino, ki ustreza potrebam za proizvodnjo več kot pol oljčnega olja, s katerim trguje, bo po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

Druge vrste javnih naročil, na primer za računalniško podporo, gospodarske ali tehnične nasvete ali fitosanitarno službo, same po sebi za OP običajno ne predstavljajo visokih stroškov. Zato ni verjetno, da bo OP znatno izboljšala učinkovitost kot se zahteva za uporabo odstopanja.

(viii)   
  Kombinacija dejavnosti

| 10. | Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Za podrobnejše podatke glej okvir Kombinacija dejavnosti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

10.

Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Za podrobnejše podatke glej okvir Kombinacija dejavnosti v nadaljevanju.

| SEKTOR GOVEJEGA IN TELEČJEGA MESA


  Uporaba preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti

  Primeri situacij, v katerih bi skupne dejavnosti iz člena 170 uredbe o SUT po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost v okviru poenostavljene metode.
  (i)   
  Skupna distribucija



  Skupna distribucija lahko vključuje naslednje dejavnosti: skupni prevoz, vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacijo prodajne mreže.








  1. | Skupni prevoz bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšal učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP organizira prevozne storitve s proizvodnih mest do kupca ali predelovalnice za več kot pol živine, s katero OP trguje. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito posluje na področju prevoza, kot bi lahko poslovali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

SEKTOR GOVEJEGA IN TELEČJEGA MESA

Uporaba preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti

Primeri situacij, v katerih bi skupne dejavnosti iz člena 170 uredbe o SUT po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost v okviru poenostavljene metode.

(i)   
  Skupna distribucija

Skupna distribucija lahko vključuje naslednje dejavnosti: skupni prevoz, vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacijo prodajne mreže.

1.

Skupni prevoz bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšal učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP organizira prevozne storitve s proizvodnih mest do kupca ali predelovalnice za več kot pol živine, s katero OP trguje. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito posluje na področju prevoza, kot bi lahko poslovali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 2. | Organizacija prodajne mreže bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije fizični trg ali dražbeno platformo za prodajo živine. V tem primeru OP izvede naložbe v prostore za predstavitev živine in trgovanje z njo. To zahteva visoke naložbene stroške in povzroča velike operativne stroške. Da bi bila skladna s poenostavljeno metodo, bi morala dejavnost obsegati velike količine in redno trgovanje. To je mogoče doseči, če prodajna mreža predstavlja glavni prodajni kanal za člane, tj. če OP proda več kot pol živine članov (po obsegu). Tako se po vsej verjetnosti zagotovi ekonomijo obsega za prodajo živine, saj se proizvajalcem omogoči, da dosežejo več kupcev, in to hitreje, kot če bi to počeli sami. Prav tako lahko zmanjša transakcijske stroške prodajalcev in kupcev. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bolj znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

2.

Organizacija prodajne mreže bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije fizični trg ali dražbeno platformo za prodajo živine. V tem primeru OP izvede naložbe v prostore za predstavitev živine in trgovanje z njo. To zahteva visoke naložbene stroške in povzroča velike operativne stroške. Da bi bila skladna s poenostavljeno metodo, bi morala dejavnost obsegati velike količine in redno trgovanje. To je mogoče doseči, če prodajna mreža predstavlja glavni prodajni kanal za člane, tj. če OP proda več kot pol živine članov (po obsegu). Tako se po vsej verjetnosti zagotovi ekonomijo obsega za prodajo živine, saj se proizvajalcem omogoči, da dosežejo več kupcev, in to hitreje, kot če bi to počeli sami. Prav tako lahko zmanjša transakcijske stroške prodajalcev in kupcev. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bolj znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 3. | Vzpostavitev distribucijskega središča bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se lahko na primer zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v prostor za distribucijo, kot je center, kjer se teleta zbirajo in razvrščajo po določenih specifikacijah, ter zanj zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji distribucijskega središča. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi prostorov. Začetna naložba in druge naložbe so lahko visoki stroški, če so povezane z velikimi količinami. Stroški vzdrževanja prostorov so prav tako visoki, če se v teh prostorih opravlja distribucija za velik del količin OP. Če se dejavnosti distribucije nanašajo na več kot pol živine, s katero OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Ekonomijo obsega za prodajo živine zagotavlja tako, da proizvajalcem omogoči, da dosežejo več kupcev, in to hitreje, kot če bi se z distribucijo živine ukvarjali posamezno. Prav tako lahko zmanjša transakcijske stroške prodajalcev in kupcev. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bolj znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

3.

Vzpostavitev distribucijskega središča bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se lahko na primer zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v prostor za distribucijo, kot je center, kjer se teleta zbirajo in razvrščajo po določenih specifikacijah, ter zanj zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji distribucijskega središča. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi prostorov. Začetna naložba in druge naložbe so lahko visoki stroški, če so povezane z velikimi količinami. Stroški vzdrževanja prostorov so prav tako visoki, če se v teh prostorih opravlja distribucija za velik del količin OP. Če se dejavnosti distribucije nanašajo na več kot pol živine, s katero OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Ekonomijo obsega za prodajo živine zagotavlja tako, da proizvajalcem omogoči, da dosežejo več kupcev, in to hitreje, kot če bi se z distribucijo živine ukvarjali posamezno. Prav tako lahko zmanjša transakcijske stroške prodajalcev in kupcev. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bolj znatno izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(ii)   
  Skupna promocija

| 4. | Skupna promocija bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije proizvod z dodano vrednostjo in z njim trguje. Proizvod ima „dodano vrednost“, če se na primer razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, s katerimi streže nekemu določenemu povpraševanju strank. OP lahko ponudi drugačen proizvod, če uporabi drugačne pasme, krmo, proizvodni sistem, kraj porekla ali druge dejavnike. V teh okoliščinah je skupna promocija tržni del celostne strategije za prodajo takega proizvoda z dodano vrednostjo, dejavnost skupne promocije pa je ena od več dejavnosti, ki se izvajajo za izvajanje te strategije. OP določa in zagotavlja skladnost z nizom specifikacij proizvoda, kar vključuje npr. razvoj ustreznega niza specifikacij, načrtovanje proizvodnega procesa in nadzor kakovosti v zvezi s takimi specifikacijami, javno naročanje vložkov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami itd. Stroški takega celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami so visoki tako za OP kot za njene člane, zlasti ko se nanaša na več kot pol količine, s katero OP trguje. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  Skupne sektorske promocijske dejavnosti, na primer splošna promocija uporabe govedine, niso relevantne za namen odstopanja, ker ne gre za dejavnost posamezne OP, pač pa za usklajeno dejavnost več OP v istem sektorju, ki je koristna za celotni sektor in ne le za eno OP. |
| --- | --- |

4.

Skupna promocija bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije proizvod z dodano vrednostjo in z njim trguje. Proizvod ima „dodano vrednost“, če se na primer razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, s katerimi streže nekemu določenemu povpraševanju strank. OP lahko ponudi drugačen proizvod, če uporabi drugačne pasme, krmo, proizvodni sistem, kraj porekla ali druge dejavnike. V teh okoliščinah je skupna promocija tržni del celostne strategije za prodajo takega proizvoda z dodano vrednostjo, dejavnost skupne promocije pa je ena od več dejavnosti, ki se izvajajo za izvajanje te strategije. OP določa in zagotavlja skladnost z nizom specifikacij proizvoda, kar vključuje npr. razvoj ustreznega niza specifikacij, načrtovanje proizvodnega procesa in nadzor kakovosti v zvezi s takimi specifikacijami, javno naročanje vložkov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami itd. Stroški takega celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami so visoki tako za OP kot za njene člane, zlasti ko se nanaša na več kot pol količine, s katero OP trguje. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

Skupne sektorske promocijske dejavnosti, na primer splošna promocija uporabe govedine, niso relevantne za namen odstopanja, ker ne gre za dejavnost posamezne OP, pač pa za usklajeno dejavnost več OP v istem sektorju, ki je koristna za celotni sektor in ne le za eno OP.

(iii)   
  Skupna organizacija nadzora kakovosti

| 5. | Skupna organizacija nadzora kakovosti bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se lahko na primer zgodi, če OP zagotavlja dosledno kakovost živine njenih članov, ker to zahtevajo predpisi ali vzpostavljeni standardi kupcev. OP pri doseganju želene kakovosti pomaga predvsem z zagotavljanjem nasvetov in podpore proizvodnim postopkom. Pri tem OP proizvajalcem zagotavlja storitve, kot so nasveti o pasmi, izboljšanju krme in uporabi boljših tehnik za vzrejo živine ter zagotavljanje pomoči pri težavah v zvezi s proizvodnjo na kmetijskem gospodarstvu in vprašanjih o predpisih in inšpekcijskih pregledih, da se proizvajalcu zagotovi pomoč pri doseganju kakovostnega proizvoda. Poleg tega OP (sama ali z zunanjimi izvajalci) zagotavlja veterinarske storitve, da se zagotovi zdrav in varen proizvod (s cepljenjem in drugimi preventivnimi ukrepi, spremljanjem bolezni in dejavnosti razmnoževanja itd.), ki so ga proizvedli njeni člani in s katerim bo OP trgovala. Poleg tega OP izvaja preskušanje, da lahko dokaže neodvisnim izdajateljem potrdil oziroma nadzornikom, da proizvodi izpolnjujejo zahteve iz varnostnih predpisov ali standardov kakovosti, ali/in kupcem, da proizvodi izpolnjujejo njihove dodatne zahteve. Stroški vseh teh dejavnosti so visoki, če se te dejavnosti izvajajo za več kot pol živine, s katero OP trguje. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost, saj bi bilo bistveno dražje, če bi posamezni član sam poskušal doseči enak rezultat, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

5.

Skupna organizacija nadzora kakovosti bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se lahko na primer zgodi, če OP zagotavlja dosledno kakovost živine njenih članov, ker to zahtevajo predpisi ali vzpostavljeni standardi kupcev. OP pri doseganju želene kakovosti pomaga predvsem z zagotavljanjem nasvetov in podpore proizvodnim postopkom. Pri tem OP proizvajalcem zagotavlja storitve, kot so nasveti o pasmi, izboljšanju krme in uporabi boljših tehnik za vzrejo živine ter zagotavljanje pomoči pri težavah v zvezi s proizvodnjo na kmetijskem gospodarstvu in vprašanjih o predpisih in inšpekcijskih pregledih, da se proizvajalcu zagotovi pomoč pri doseganju kakovostnega proizvoda. Poleg tega OP (sama ali z zunanjimi izvajalci) zagotavlja veterinarske storitve, da se zagotovi zdrav in varen proizvod (s cepljenjem in drugimi preventivnimi ukrepi, spremljanjem bolezni in dejavnosti razmnoževanja itd.), ki so ga proizvedli njeni člani in s katerim bo OP trgovala. Poleg tega OP izvaja preskušanje, da lahko dokaže neodvisnim izdajateljem potrdil oziroma nadzornikom, da proizvodi izpolnjujejo zahteve iz varnostnih predpisov ali standardov kakovosti, ali/in kupcem, da proizvodi izpolnjujejo njihove dodatne zahteve. Stroški vseh teh dejavnosti so visoki, če se te dejavnosti izvajajo za več kot pol živine, s katero OP trguje. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost, saj bi bilo bistveno dražje, če bi posamezni član sam poskušal doseči enak rezultat, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(iv)   
  Skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov

| 6. | Skupna uporaba opreme bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v pomembno opremo (npr. stroje za proizvodnjo krme, kot sta kombajn in drobilec) ter zanjo zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. V tem primeru OP sama krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu (nove ali rabljene) opreme za proizvodnjo živine. Nato OP krije druge stroške vzdrževanja opreme in zagotavljanja njene pravilne uporabe (npr. usposabljanja). Začetna naložba in drugi stroški opreme so lahko visoki, če so povezani z velikimi količinami. V teh okoliščinah so stroški uporabe opreme visoki, če se velik del količine, s katero OP trguje, proizvede s skupno opremo. Če se oprema uporablja za proizvodnjo več kot pol živine, s katero OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Pogosto je treba zagotoviti novo opremo/stroje za povečanje produktivnosti in zagotavljanje, da proizvod izpolnjuje povpraševanje na trgu. Vendar si nekateri proizvajalci ne morejo privoščiti nove opreme, ker so zanjo potrebne visoke naložbe, zato lahko člani s skupno uporabo opreme prihranijo pri stroških in izboljšajo svojo produktivnost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

6.

Skupna uporaba opreme bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v pomembno opremo (npr. stroje za proizvodnjo krme, kot sta kombajn in drobilec) ter zanjo zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. V tem primeru OP sama krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu (nove ali rabljene) opreme za proizvodnjo živine. Nato OP krije druge stroške vzdrževanja opreme in zagotavljanja njene pravilne uporabe (npr. usposabljanja). Začetna naložba in drugi stroški opreme so lahko visoki, če so povezani z velikimi količinami. V teh okoliščinah so stroški uporabe opreme visoki, če se velik del količine, s katero OP trguje, proizvede s skupno opremo. Če se oprema uporablja za proizvodnjo več kot pol živine, s katero OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Pogosto je treba zagotoviti novo opremo/stroje za povečanje produktivnosti in zagotavljanje, da proizvod izpolnjuje povpraševanje na trgu. Vendar si nekateri proizvajalci ne morejo privoščiti nove opreme, ker so zanjo potrebne visoke naložbe, zato lahko člani s skupno uporabo opreme prihranijo pri stroških in izboljšajo svojo produktivnost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 7. | Skupna uporaba skladiščnih prostorov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v skladiščne prostore (npr. za skladiščenje krme) ter zanje zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji skladiščnih prostorov. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi skladiščnih prostorov. Začetna naložba in druge naložbe v skladiščne prostore vključujejo visoke stroške, če so povezane z velikimi količinami. Prav tako so stroški uporabe skladiščnih prostorov visoki, če se velik del količine OP skladišči v teh skladiščnih prostorih. Če se dejavnosti skladiščenja nanašajo na več kot pol živine, s katero OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. OP lahko z zagotavljanjem skladiščnih prostorov zmanjša stroške v primerjavi z okoliščinami, ko bi morali člani sami izvesti naložbe v skladiščne prostore. Možnost skladiščenja krme brez takojšnje dobave članom OP, po možnosti za daljše obdobje in po možnosti v večjih količinah, omogoča, da je članom OP na voljo krma, kadar jo potrebujejo, brez zamud. Poleg tega lahko OP kupi večje količine krme, kadar je cena ugodna, in jo shrani, dokler je člani ne uporabijo. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

7.

Skupna uporaba skladiščnih prostorov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v skladiščne prostore (npr. za skladiščenje krme) ter zanje zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji skladiščnih prostorov. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi skladiščnih prostorov. Začetna naložba in druge naložbe v skladiščne prostore vključujejo visoke stroške, če so povezane z velikimi količinami. Prav tako so stroški uporabe skladiščnih prostorov visoki, če se velik del količine OP skladišči v teh skladiščnih prostorih. Če se dejavnosti skladiščenja nanašajo na več kot pol živine, s katero OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. OP lahko z zagotavljanjem skladiščnih prostorov zmanjša stroške v primerjavi z okoliščinami, ko bi morali člani sami izvesti naložbe v skladiščne prostore. Možnost skladiščenja krme brez takojšnje dobave članom OP, po možnosti za daljše obdobje in po možnosti v večjih količinah, omogoča, da je članom OP na voljo krma, kadar jo potrebujejo, brez zamud. Poleg tega lahko OP kupi večje količine krme, kadar je cena ugodna, in jo shrani, dokler je člani ne uporabijo. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(v)   
  Skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri vzreji živega goveda

| 8. | Skupno ravnanje z odpadki bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP zagotavlja odvoz, skladiščenje in trajnostno predelavo odpadkov (za proizvodnjo energije in bioplina, gnojil itd.) za odpadke, ki jih proizvede več kot pol živine, s katero OP trguje. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito ravna z odpadki, kot bi z njimi lahko ravnali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin odpadkov, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatneje izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

8.

Skupno ravnanje z odpadki bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP zagotavlja odvoz, skladiščenje in trajnostno predelavo odpadkov (za proizvodnjo energije in bioplina, gnojil itd.) za odpadke, ki jih proizvede več kot pol živine, s katero OP trguje. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito ravna z odpadki, kot bi z njimi lahko ravnali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin odpadkov, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatneje izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(vi)   
  Skupno javno naročanje vložkov

| 9. | Skupno javno naročanje vložkov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če se naročajo velike količine, saj lahko OP pridobi velike popuste ter boljše dostavne in/ali kreditne pogoje kot posamezni proizvajalec. Poleg tega lahko OP z nakupom teh vložkov zagotovi pravilno skladiščenje in/ali dostavo teh proizvodov svojim članom. Ko OP za svoje člane naroči krmo, kupi živali ali naroči druge vložke, kot sta gorivo in električna energija, so ti vložki visoki stroški (51). Če OP izvaja javno naročanje teh vložkov za količino, ki ustreza potrebam za proizvodnjo več kot pol živine, s katero trguje, bo po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  Javno naročanje za druge vložke, npr. računalniško podporo, genetsko svetovanje, veterinarske storitve ali storitve osemenjevanja, samo po sebi za OP običajno ne predstavlja visokih stroškov, tako da ta ne bi izpolnila zahtev poenostavljene metode, zato ni verjetno, da bi OP znatno izboljšala učinkovitost proizvajalcev in bila upravičena do odstopanja. |
| --- | --- |

9.

Skupno javno naročanje vložkov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če se naročajo velike količine, saj lahko OP pridobi velike popuste ter boljše dostavne in/ali kreditne pogoje kot posamezni proizvajalec. Poleg tega lahko OP z nakupom teh vložkov zagotovi pravilno skladiščenje in/ali dostavo teh proizvodov svojim članom. Ko OP za svoje člane naroči krmo, kupi živali ali naroči druge vložke, kot sta gorivo in električna energija, so ti vložki visoki stroški (51). Če OP izvaja javno naročanje teh vložkov za količino, ki ustreza potrebam za proizvodnjo več kot pol živine, s katero trguje, bo po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

Javno naročanje za druge vložke, npr. računalniško podporo, genetsko svetovanje, veterinarske storitve ali storitve osemenjevanja, samo po sebi za OP običajno ne predstavlja visokih stroškov, tako da ta ne bi izpolnila zahtev poenostavljene metode, zato ni verjetno, da bi OP znatno izboljšala učinkovitost proizvajalcev in bila upravičena do odstopanja.

(vii)   
  Kombinacija dejavnosti

| 10. | Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol živine, s katero OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Za podrobnejše podatke glej okvir Kombinacija dejavnosti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

10.

Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol živine, s katero OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Za podrobnejše podatke glej okvir Kombinacija dejavnosti v nadaljevanju.

| SEKTOR POLJŠČIN


  Uporaba preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti

  Primeri situacij, v katerih bi skupne dejavnosti iz člena 171 uredbe o SUT po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost v okviru poenostavljene metode.
  (i)   
  Skupna distribucija



  Skupna distribucija lahko vključuje naslednje dejavnosti: skupni prevoz, vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture in/ali organizacijo prodajne mreže.








  1. | Skupni prevoz bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšal učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP organizira prevozne storitve (cestni, železniški ali pomorski prevoz) z mesta pridelave do skladiščnih prostorov kupca ali predelovalnice za več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito posluje na področju prevoza, kot bi lahko poslovali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatneje izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

SEKTOR POLJŠČIN

Uporaba preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti

Primeri situacij, v katerih bi skupne dejavnosti iz člena 171 uredbe o SUT po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost v okviru poenostavljene metode.

(i)   
  Skupna distribucija

Skupna distribucija lahko vključuje naslednje dejavnosti: skupni prevoz, vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture in/ali organizacijo prodajne mreže.

1.

Skupni prevoz bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšal učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP organizira prevozne storitve (cestni, železniški ali pomorski prevoz) z mesta pridelave do skladiščnih prostorov kupca ali predelovalnice za več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje. V teh okoliščinah lahko OP bolj učinkovito posluje na področju prevoza, kot bi lahko poslovali posamezni člani. OP lahko tako na primer doseže ekonomijo obsega s prevozom večjih količin, konsolidacijo števila pošiljk ter zmanjšanjem stroškov raztovarjanja in manipulativnih stroškov. Zato bo OP v takih okoliščinah po vsej verjetnosti bistveno bolj zmanjšala stroške in znatneje izboljšala učinkovitost, kot bi to lahko storili posamezni člani, in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 2. | Vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacija prodajne mreže Komisija ni seznanjena s situacijo, pri kateri bi distribucijsko središče, prodajna infrastruktura in/ali platforma za spletno prodajo sami po sebi zadostno izboljšali učinkovitost, da bi se izpolnile zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti v sektorju poljščin. Vendar pa bi te dejavnosti v kombinaciji z dejavnostmi, kot sta promet ali nadzor kakovosti, pri katerih nastajajo visoki skupni stroški, lahko znatno izboljšale učinkovitost, če gre za količine, ki obsegajo več kot polovico količin, s katerimi trguje OP. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. OP bi na primer lahko skupaj organizirala distribucijsko središče, prevoz proizvodnje in platformo za spletno prodajo. Če zajete količine obsegajo več pol količin, s katerimi OP trguje, so stroški vzpostavitve in organizacije teh dejavnosti visoki, tako da bi take skupne dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost in OP bi izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

2.

Vzpostavitev distribucijskega središča ali prodajne infrastrukture ali/in organizacija prodajne mreže Komisija ni seznanjena s situacijo, pri kateri bi distribucijsko središče, prodajna infrastruktura in/ali platforma za spletno prodajo sami po sebi zadostno izboljšali učinkovitost, da bi se izpolnile zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti v sektorju poljščin. Vendar pa bi te dejavnosti v kombinaciji z dejavnostmi, kot sta promet ali nadzor kakovosti, pri katerih nastajajo visoki skupni stroški, lahko znatno izboljšale učinkovitost, če gre za količine, ki obsegajo več kot polovico količin, s katerimi trguje OP. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. OP bi na primer lahko skupaj organizirala distribucijsko središče, prevoz proizvodnje in platformo za spletno prodajo. Če zajete količine obsegajo več pol količin, s katerimi OP trguje, so stroški vzpostavitve in organizacije teh dejavnosti visoki, tako da bi take skupne dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost in OP bi izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(ii)   
  Skupna promocija

| 3. | Skupna promocija bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije proizvod z dodano vrednostjo in z njim trguje. Proizvod ima „dodano vrednost“, če se na primer razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, s katerimi streže nekemu določenemu povpraševanju strank. OP lahko ponudi drugačen proizvod na podlagi vsebnosti beljakovin, uporabljenih semen, uporabe gnojil, vsebnosti vlage in velikosti poljščin pri dobavi, kraja porekla ali drugih dejavnikov. V sektorju oljnic bi promocija lahko vključevala na primer tehnične informacije glede krmnih obrokov. V teh okoliščinah je skupna promocija tržni del celostne strategije za prodajo takega proizvoda z dodano vrednostjo, dejavnost skupne promocije pa je ena od več dejavnosti, ki se izvajajo za izvajanje te strategije. OP določa in zagotavlja skladnost z nizom specifikacij proizvoda. To vključuje npr. razvoj ustreznega niza specifikacij, načrtovanje proizvodnega procesa in nadzor kakovosti v zvezi s takimi specifikacijami, javno naročanje vložkov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami itd. Ko se tak celostni pristop za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami nanaša vsaj na več kot pol količine, s katero OP trguje, so stroški visoki tako za OP kot za njene člane. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  Skupne sektorske promocijske dejavnosti, na primer splošna promocija uporabe poljščin, niso relevantne za namen odstopanja, ker ne gre za dejavnost posamezne OP, pač pa za usklajeno dejavnost več OP v istem sektorju, ki je koristna za celotni sektor in ne le za eno OP. |
| --- | --- |

3.

Skupna promocija bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP razvije proizvod z dodano vrednostjo in z njim trguje. Proizvod ima „dodano vrednost“, če se na primer razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, s katerimi streže nekemu določenemu povpraševanju strank. OP lahko ponudi drugačen proizvod na podlagi vsebnosti beljakovin, uporabljenih semen, uporabe gnojil, vsebnosti vlage in velikosti poljščin pri dobavi, kraja porekla ali drugih dejavnikov. V sektorju oljnic bi promocija lahko vključevala na primer tehnične informacije glede krmnih obrokov. V teh okoliščinah je skupna promocija tržni del celostne strategije za prodajo takega proizvoda z dodano vrednostjo, dejavnost skupne promocije pa je ena od več dejavnosti, ki se izvajajo za izvajanje te strategije. OP določa in zagotavlja skladnost z nizom specifikacij proizvoda. To vključuje npr. razvoj ustreznega niza specifikacij, načrtovanje proizvodnega procesa in nadzor kakovosti v zvezi s takimi specifikacijami, javno naročanje vložkov, potrebnih za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami itd. Ko se tak celostni pristop za zagotavljanje skladnosti s specifikacijami nanaša vsaj na več kot pol količine, s katero OP trguje, so stroški visoki tako za OP kot za njene člane. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

Skupne sektorske promocijske dejavnosti, na primer splošna promocija uporabe poljščin, niso relevantne za namen odstopanja, ker ne gre za dejavnost posamezne OP, pač pa za usklajeno dejavnost več OP v istem sektorju, ki je koristna za celotni sektor in ne le za eno OP.

(iii)   
  Skupna organizacija nadzora kakovosti

| 4. | Skupna organizacija nadzora kakovosti bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP zagotavlja dosledno kakovost proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, ker to zahtevajo predpisi ali vzpostavljeni standardi kupcev. Tako je lahko v primeru skupnega sušenja in mešanja pridelkov, da se dosežejo standardi kakovosti, ki jih zahteva kupec. OP pri doseganju želene kakovosti pomaga predvsem z zagotavljanjem nasvetov in podpore proizvodnim postopkom. Pri tem OP zagotavlja storitve na terenu, kot so nasveti o izboljšanju metod uporabe kemikalij in gnojil ter boljših tehnik, npr. pri okopavanju, gnojenju, presajanju, zatiranju škodljivih organizmov itd., ter zagotavljanje pomoči pri težavah v zvezi s proizvodnjo na kmetijskem gospodarstvu in vprašanjih o predpisih in inšpekcijskih pregledih, da se proizvajalcu zagotovi pomoč pri doseganju kakovostnega proizvoda. Poleg tega OP (sama ali z zunanjimi izvajalci) izvaja preskušanje v laboratorijih za preverjanje kakovosti poljščin (vsebnost beljakovin in vlage, velikost semen in prisotnost nečistoč itd.), ki so jih proizvedli njeni člani in s katerimi bo OP trgovala. S takim preskušanjem se lahko neodvisnim izdajateljem potrdil oziroma nadzornikom dokaže, da proizvodi izpolnjujejo zahteve iz predpisov ali standardov, ali/in kupcem, da proizvodi izpolnjujejo njihove zahteve. Stroški vseh teh dejavnosti so visoki, če se te dejavnosti izvajajo za več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost, saj bi bilo bistveno dražje, če bi posamezni član sam poskušal doseči enak rezultat. Zato bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

4.

Skupna organizacija nadzora kakovosti bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP zagotavlja dosledno kakovost proizvodov, ki jih proizvedejo njeni člani, ker to zahtevajo predpisi ali vzpostavljeni standardi kupcev. Tako je lahko v primeru skupnega sušenja in mešanja pridelkov, da se dosežejo standardi kakovosti, ki jih zahteva kupec. OP pri doseganju želene kakovosti pomaga predvsem z zagotavljanjem nasvetov in podpore proizvodnim postopkom. Pri tem OP zagotavlja storitve na terenu, kot so nasveti o izboljšanju metod uporabe kemikalij in gnojil ter boljših tehnik, npr. pri okopavanju, gnojenju, presajanju, zatiranju škodljivih organizmov itd., ter zagotavljanje pomoči pri težavah v zvezi s proizvodnjo na kmetijskem gospodarstvu in vprašanjih o predpisih in inšpekcijskih pregledih, da se proizvajalcu zagotovi pomoč pri doseganju kakovostnega proizvoda. Poleg tega OP (sama ali z zunanjimi izvajalci) izvaja preskušanje v laboratorijih za preverjanje kakovosti poljščin (vsebnost beljakovin in vlage, velikost semen in prisotnost nečistoč itd.), ki so jih proizvedli njeni člani in s katerimi bo OP trgovala. S takim preskušanjem se lahko neodvisnim izdajateljem potrdil oziroma nadzornikom dokaže, da proizvodi izpolnjujejo zahteve iz predpisov ali standardov, ali/in kupcem, da proizvodi izpolnjujejo njihove zahteve. Stroški vseh teh dejavnosti so visoki, če se te dejavnosti izvajajo za več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje. V takem primeru bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost, saj bi bilo bistveno dražje, če bi posamezni član sam poskušal doseči enak rezultat. Zato bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(iv)   
  Skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov

| 5. | Skupna uporaba opreme bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v pomembne kmetijske stroje (npr. kombajn ali sušilnik) ter zanje zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. V tem primeru OP sama krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu (nove ali rabljene) opreme za proizvodnjo poljščin ali/in upravljanje pridelanih poljščin. Nato OP krije druge stroške vzdrževanja opreme in zagotavljanja njene pravilne uporabe (npr. usposabljanja). Začetna naložba in drugi stroški opreme so lahko visoki, če so povezani z velikimi količinami. V teh okoliščinah so stroški uporabe opreme visoki, če se velik del količine, s katero OP trguje, proizvede s skupno opremo. Če se oprema uporablja za proizvodnjo več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Pogosto je treba zagotoviti novo opremo/stroje za povečanje produktivnosti in zagotavljanje, da proizvod izpolnjuje povpraševanje na trgu. Vendar si nekateri proizvajalci ne morejo privoščiti nove opreme, ker so zanjo potrebne visoke naložbe, zato lahko člani s skupno uporabo opreme prihranijo pri stroških in izboljšajo svojo produktivnost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

5.

Skupna uporaba opreme bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v pomembne kmetijske stroje (npr. kombajn ali sušilnik) ter zanje zagotavlja pravilno uporabo in vzdrževanje. V tem primeru OP sama krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu (nove ali rabljene) opreme za proizvodnjo poljščin ali/in upravljanje pridelanih poljščin. Nato OP krije druge stroške vzdrževanja opreme in zagotavljanja njene pravilne uporabe (npr. usposabljanja). Začetna naložba in drugi stroški opreme so lahko visoki, če so povezani z velikimi količinami. V teh okoliščinah so stroški uporabe opreme visoki, če se velik del količine, s katero OP trguje, proizvede s skupno opremo. Če se oprema uporablja za proizvodnjo več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Pogosto je treba zagotoviti novo opremo/stroje za povečanje produktivnosti in zagotavljanje, da proizvod izpolnjuje povpraševanje na trgu. Vendar si nekateri proizvajalci ne morejo privoščiti nove opreme, ker so zanjo potrebne visoke naložbe, zato lahko člani s skupno uporabo opreme prihranijo pri stroških in izboljšajo svojo produktivnost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| 6. | Skupna uporaba skladiščnih prostorov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v skladiščne prostore, da se izpolnjujejo zdravstvene in industrijske zahteve, ter zagotavlja, da se ti prostori pravilno uporabljajo in vzdržujejo. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji skladiščnih prostorov. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi skladiščnih prostorov. Naložbe v skladiščne prostore pomenijo visoke stroške, če so povezane z velikimi količinami. Prav tako so stroški uporabe skladiščnih prostorov visoki, če se v teh skladiščnih prostorih skladišči velik del količine OP. Če se dejavnosti skladiščenja nanašajo na več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. OP lahko z zagotavljanjem skladiščnih prostorov zmanjša stroške v primerjavi z okoliščinami, ko bi morali člani sami izvesti naložbe v skladiščne prostore. Možnost skladiščenja proizvodov brez takojšne dobave tretji osebi, tudi za daljši čas in v večjih količinah, članom OP omogoča, da prodajo svoje proizvode po ugodnejših cenah in v obdobju, ki ni obdobje žetve, ko je ponudba največja. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- | --- |

6.

Skupna uporaba skladiščnih prostorov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP izvaja potrebne naložbe v skladiščne prostore, da se izpolnjujejo zdravstvene in industrijske zahteve, ter zagotavlja, da se ti prostori pravilno uporabljajo in vzdržujejo. OP krije začetne naložbene stroške, ki nastanejo pri nakupu ali načrtovanju in gradnji skladiščnih prostorov. OP krije tudi ostale naložbene stroške, ki nastanejo pri posodobitvi skladiščnih prostorov. Naložbe v skladiščne prostore pomenijo visoke stroške, če so povezane z velikimi količinami. Prav tako so stroški uporabe skladiščnih prostorov visoki, če se v teh skladiščnih prostorih skladišči velik del količine OP. Če se dejavnosti skladiščenja nanašajo na več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje, in so torej z vidika količine obsežne, bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. OP lahko z zagotavljanjem skladiščnih prostorov zmanjša stroške v primerjavi z okoliščinami, ko bi morali člani sami izvesti naložbe v skladiščne prostore. Možnost skladiščenja proizvodov brez takojšne dobave tretji osebi, tudi za daljši čas in v večjih količinah, članom OP omogoča, da prodajo svoje proizvode po ugodnejših cenah in v obdobju, ki ni obdobje žetve, ko je ponudba največja. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(v)   
  Skupno javno naročanje vložkov

| 7. | Skupno javno naročanje vložkov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če se naročajo velike količine, saj lahko OP pridobi velike popuste ter boljše dostavne in/ali kreditne pogoje kot posamezni proizvajalec. Poleg tega lahko OP z nakupom teh vložkov zagotovi pravilno skladiščenje in/ali dostavo teh proizvodov. Ko OP za svoje člane naroči gnojila, pesticide ali energijo (gorivo ali električno energijo), ti vložki predstavljajo visoke stroške (52). Če OP izvaja javno naročanje teh vložkov za količino, ki ustreza potrebam za proizvodnjo več kot pol poljščin, s katerimi trguje, bo po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  Druge vrste javnih naročil, na primer za računalniško podporo, finančne storitve, gospodarske ali tehnične nasvete, preskušanje ali načrtovanje žetve, same po sebi za OP običajno ne predstavljajo visokih stroškov. Zato ni verjetno, da bo OP znatno izboljšala učinkovitost kot se zahteva za uporabo odstopanja. |
| --- | --- |

7.

Skupno javno naročanje vložkov bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšalo učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če se naročajo velike količine, saj lahko OP pridobi velike popuste ter boljše dostavne in/ali kreditne pogoje kot posamezni proizvajalec. Poleg tega lahko OP z nakupom teh vložkov zagotovi pravilno skladiščenje in/ali dostavo teh proizvodov. Ko OP za svoje člane naroči gnojila, pesticide ali energijo (gorivo ali električno energijo), ti vložki predstavljajo visoke stroške (52). Če OP izvaja javno naročanje teh vložkov za količino, ki ustreza potrebam za proizvodnjo več kot pol poljščin, s katerimi trguje, bo po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. V takih okoliščinah bi OP izpolnila pogoje poenostavljene metode.

Druge vrste javnih naročil, na primer za računalniško podporo, finančne storitve, gospodarske ali tehnične nasvete, preskušanje ali načrtovanje žetve, same po sebi za OP običajno ne predstavljajo visokih stroškov. Zato ni verjetno, da bo OP znatno izboljšala učinkovitost kot se zahteva za uporabo odstopanja.

(vi)   
  Kombinacija dejavnosti

| 8. | Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Za podrobnejše podatke glej okvir Kombinacija dejavnosti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

8.

Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol poljščin, s katerimi OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Za podrobnejše podatke glej okvir Kombinacija dejavnosti v nadaljevanju.

| Kombinacija dejavnosti


  Primeri razmer, v katerih je verjetno, da kombinirane dejavnosti iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT znatno izboljšujejo učinkovitost v okviru poenostavljene metode.
  Opisane dejavnosti za krepitev učinkovitost pogosto omogočajo znatno izboljšanje učinkovitosti, če se nanašajo na več kot pol količin, s katerimi OP trguje. Kadar OP izvaja dve ali več dejavnosti za krepitev učinkovitosti, ki posamezno zajemajo manj kot pol količin, s katerimi OP trguje, sta lahko vsota in/ali kombinacija učinkovitosti, ki jih omogočijo različne dejavnosti, skupaj dovolj obsežni, da OP izpolni zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.
  Dejavnosti za krepitev učinkovitosti se lahko nanašajo na iste količine (tj. dejavnosti se prekrivajo) ali na ločene količine.
  Če se dejavnost za krepitev učinkovitosti nanaša na zelo majhen delež (npr. 10 % ali 15 %) količin, s katerimi OP trguje, je malo verjetno, da bo prispevala k znatnemu izboljšanju učinkovitosti, ker je njen učinek na izboljšanje učinkovitosti omejen in ni verjetno, da bo v kombinaciji s kako drugo dejavnostjo znatno izboljšala učinkovitosti dejavnosti OP. Zato ni verjetno, da bo OP znatno izboljšala učinkovitost, če bo izvajala dodatno dejavnost za krepitev učinkovitosti, ki se nanaša na zelo majhen delež količin, s katerimi OP trguje. Drugače povedano, OP verjetno ne bo izpolnila zahtev preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti, če bo izvajala dodatno dejavnost za krepitev učinkovitosti, ki se nanaša na zelo majhen delež količin, s katerimi OP trguje.
  Nadalje je glede na to, da ekonomije obsega niso linearne, učinkovitost, ki se doseže z dejavnostjo na določeni količini, več kot dvakrat večja od učinkovitosti, dosežene z dvema dejavnostma, ki se nanašata na pol količine. Podobno je učinkovitost, dosežena z dvema dejavnostma, ki se nanašata na pol količine, večja od trikratne učinkovitosti, dosežene s tremi dejavnostmi, ki se nanašajo vsaka na tretjino količine. Posledično lahko OP izpolni zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti tako, da kombinira dejavnosti za krepitev učinkovitosti, če je skupna količina, na katero se taka kombinacija dejavnosti nanaša (vsota količin, na katere se nanašajo različne dejavnosti), večja od količine za eno samo dejavnost, in vsakič ko se ta skupna količina poveča, se doda dejavnost.
  Kar zadeva dve dejavnosti za krepitev učinkovitosti, je verjetno, da bo kombinacija dveh dejavnosti omogočila znatno izboljšanje učinkovitosti, če je vsota količine, na katero se nanašata obe dejavnosti, višja od 70 % količine, s katero OP trguje. V takšnem primeru nobena dejavnost ne zajema količine, ki bi bila nižja od 20 % (sicer OP izpolnjuje zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti z drugo dejavnostjo, ki se oceni posebej, tj. brez obveze kombinacije z drugo dejavnostjo). Če vsaj ena dejavnost zajema količino, ki je večja kot 35 %, bosta vsota in/ali kombinacija učinkovitosti, ki jo omogočita dve dejavnosti, po vsej verjetnosti dovolj veliki, da bo OP izpolnila zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.
  Kar zadeva tri dejavnosti za krepitev učinkovitosti, je verjetno, da bo kombinacija treh dejavnosti omogočila znatno izboljšanje učinkovitosti, če je vsota količine, na katero se nanašajo vse tri dejavnosti, večja od 100 % količine, s katero OP trguje. V takšnem primeru nobena dejavnost ne zajema količine, ki bi bila nižja od 20 % (sicer OP izpolnjuje zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti z eno od drugih dveh dejavnosti ali z obema dejavnostma skupaj). Obstaja lahko več kombinacij treh dejavnosti (npr. dve dejavnosti, ki zajemata vsaka približno 40 % količine, in tretja dejavnost, ki zajema približno 20 %, ali tri dejavnosti, ki zajemajo po približno 33 % količine). Kombinacija učinkovitosti, ki jo omogočijo tri dejavnosti, je po vsej verjetnosti dovolj velika, da bo OP izpolnila zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.
  Vsaka dejavnost, ki sama po sebi ne zadostuje za znatno izboljšanje učinkovitosti (npr. javno naročanje storitev IT, splošna promocija), najverjetneje tudi v kombinaciji ne bo omogočila znatnega izboljšanja učinkovitosti, zato najverjetneje ne bo prispevala k znatnemu izboljšanju učinkovitosti pri kombinaciji dejavnosti.
  (i)   
  Kombinacija dveh dejavnosti s prekrivanjem obsega:


  To se na primer lahko zgodi, ko OP uporablja opremo za mešanje žit z različnimi lastnostmi v skladu z zahtevami kupcev in žita skladišči v ta namen. OP se lahko z združevanjem dveh dejavnosti odzove na povpraševanje strank, ki zahtevajo mešanice s posebnimi značilnostmi (npr. pekarne), povpraševanju, ki mu posamezni kmetje sploh ne bi mogli zadostiti ali mu ne bi mogli zadostiti z ustrezno kakovostjo/količino/ceno oziroma v ustreznem času. Če ti dve dejavnosti OP ob skupni obravnavi zajemata več kot 70 % količine poljščin, s katero OP trguje, bi utegnili omogočiti precejšnji prihranek v primerjavi s situacijo, ko posamezni proizvajalci poskušajo zadovoljiti povpraševanje po posebnih mešanicah žit, in celo omogočili, da OP ponudi take mešanice, čeprav posamezni člani tega ne morejo. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  (ii)   
  kombinacija dveh dejavnosti brez prekrivanja obsega:


  To se na primer lahko zgodi, če OP nabavlja iz trga del krme, potrebne za živinorejo članov, člani OP pa uporabljajo skupaj kupljeno opremo za proizvodnjo drugega dela krme, potrebne za živinorejo članov. Če ti dve dejavnosti OP ob skupni obravnavi zajemata več kot 70 % količine živine, s katero OP trguje, bi utegnili omogočiti precejšnji prihranek v primerjavi s situacijo, ko posamezni živinorejci krmo na trgu naročajo sami ali jo pripravljajo s stroji, ki so jih kupili posamezno. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.
  (iii)   
  Kombinacija treh dejavnosti s prekrivanjem obsega:



  Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP kombinira dejavnosti, povezane s prodajo ustekleničenega oljčnega olja. Če OP izvaja skupno skladiščenje oljčnega olja, skupno stekleničenje in etiketiranje ter deluje v skupni distribucijski mreži, te tri dejavnosti OP predstavljajo celovit sistem za proizvodnjo ustekleničenega oljčnega olja, ki zahteva velike investicijske stroške. Če količina oljčnega olja, ki gre skozi ta celoviti sistem zajema vsaj tretjino oljčnega olja, s katerim OP trguje, bi te dejavnosti ob skupni obravnavi utegnile omogočiti precejšnji prihranek v primerjavi z situacijo, ko jih izvajajo posamezni proizvajalci oljčnega olja. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode. |
| --- |

Kombinacija dejavnosti

Primeri razmer, v katerih je verjetno, da kombinirane dejavnosti iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT znatno izboljšujejo učinkovitost v okviru poenostavljene metode.

Opisane dejavnosti za krepitev učinkovitost pogosto omogočajo znatno izboljšanje učinkovitosti, če se nanašajo na več kot pol količin, s katerimi OP trguje. Kadar OP izvaja dve ali več dejavnosti za krepitev učinkovitosti, ki posamezno zajemajo manj kot pol količin, s katerimi OP trguje, sta lahko vsota in/ali kombinacija učinkovitosti, ki jih omogočijo različne dejavnosti, skupaj dovolj obsežni, da OP izpolni zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.

Dejavnosti za krepitev učinkovitosti se lahko nanašajo na iste količine (tj. dejavnosti se prekrivajo) ali na ločene količine.

Če se dejavnost za krepitev učinkovitosti nanaša na zelo majhen delež (npr. 10 % ali 15 %) količin, s katerimi OP trguje, je malo verjetno, da bo prispevala k znatnemu izboljšanju učinkovitosti, ker je njen učinek na izboljšanje učinkovitosti omejen in ni verjetno, da bo v kombinaciji s kako drugo dejavnostjo znatno izboljšala učinkovitosti dejavnosti OP. Zato ni verjetno, da bo OP znatno izboljšala učinkovitost, če bo izvajala dodatno dejavnost za krepitev učinkovitosti, ki se nanaša na zelo majhen delež količin, s katerimi OP trguje. Drugače povedano, OP verjetno ne bo izpolnila zahtev preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti, če bo izvajala dodatno dejavnost za krepitev učinkovitosti, ki se nanaša na zelo majhen delež količin, s katerimi OP trguje.

Nadalje je glede na to, da ekonomije obsega niso linearne, učinkovitost, ki se doseže z dejavnostjo na določeni količini, več kot dvakrat večja od učinkovitosti, dosežene z dvema dejavnostma, ki se nanašata na pol količine. Podobno je učinkovitost, dosežena z dvema dejavnostma, ki se nanašata na pol količine, večja od trikratne učinkovitosti, dosežene s tremi dejavnostmi, ki se nanašajo vsaka na tretjino količine. Posledično lahko OP izpolni zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti tako, da kombinira dejavnosti za krepitev učinkovitosti, če je skupna količina, na katero se taka kombinacija dejavnosti nanaša (vsota količin, na katere se nanašajo različne dejavnosti), večja od količine za eno samo dejavnost, in vsakič ko se ta skupna količina poveča, se doda dejavnost.

Kar zadeva dve dejavnosti za krepitev učinkovitosti, je verjetno, da bo kombinacija dveh dejavnosti omogočila znatno izboljšanje učinkovitosti, če je vsota količine, na katero se nanašata obe dejavnosti, višja od 70 % količine, s katero OP trguje. V takšnem primeru nobena dejavnost ne zajema količine, ki bi bila nižja od 20 % (sicer OP izpolnjuje zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti z drugo dejavnostjo, ki se oceni posebej, tj. brez obveze kombinacije z drugo dejavnostjo). Če vsaj ena dejavnost zajema količino, ki je večja kot 35 %, bosta vsota in/ali kombinacija učinkovitosti, ki jo omogočita dve dejavnosti, po vsej verjetnosti dovolj veliki, da bo OP izpolnila zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.

Kar zadeva tri dejavnosti za krepitev učinkovitosti, je verjetno, da bo kombinacija treh dejavnosti omogočila znatno izboljšanje učinkovitosti, če je vsota količine, na katero se nanašajo vse tri dejavnosti, večja od 100 % količine, s katero OP trguje. V takšnem primeru nobena dejavnost ne zajema količine, ki bi bila nižja od 20 % (sicer OP izpolnjuje zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti z eno od drugih dveh dejavnosti ali z obema dejavnostma skupaj). Obstaja lahko več kombinacij treh dejavnosti (npr. dve dejavnosti, ki zajemata vsaka približno 40 % količine, in tretja dejavnost, ki zajema približno 20 %, ali tri dejavnosti, ki zajemajo po približno 33 % količine). Kombinacija učinkovitosti, ki jo omogočijo tri dejavnosti, je po vsej verjetnosti dovolj velika, da bo OP izpolnila zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.

Vsaka dejavnost, ki sama po sebi ne zadostuje za znatno izboljšanje učinkovitosti (npr. javno naročanje storitev IT, splošna promocija), najverjetneje tudi v kombinaciji ne bo omogočila znatnega izboljšanja učinkovitosti, zato najverjetneje ne bo prispevala k znatnemu izboljšanju učinkovitosti pri kombinaciji dejavnosti.

(i)   
  Kombinacija dveh dejavnosti s prekrivanjem obsega:

To se na primer lahko zgodi, ko OP uporablja opremo za mešanje žit z različnimi lastnostmi v skladu z zahtevami kupcev in žita skladišči v ta namen. OP se lahko z združevanjem dveh dejavnosti odzove na povpraševanje strank, ki zahtevajo mešanice s posebnimi značilnostmi (npr. pekarne), povpraševanju, ki mu posamezni kmetje sploh ne bi mogli zadostiti ali mu ne bi mogli zadostiti z ustrezno kakovostjo/količino/ceno oziroma v ustreznem času. Če ti dve dejavnosti OP ob skupni obravnavi zajemata več kot 70 % količine poljščin, s katero OP trguje, bi utegnili omogočiti precejšnji prihranek v primerjavi s situacijo, ko posamezni proizvajalci poskušajo zadovoljiti povpraševanje po posebnih mešanicah žit, in celo omogočili, da OP ponudi take mešanice, čeprav posamezni člani tega ne morejo. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(ii)   
  kombinacija dveh dejavnosti brez prekrivanja obsega:

To se na primer lahko zgodi, če OP nabavlja iz trga del krme, potrebne za živinorejo članov, člani OP pa uporabljajo skupaj kupljeno opremo za proizvodnjo drugega dela krme, potrebne za živinorejo članov. Če ti dve dejavnosti OP ob skupni obravnavi zajemata več kot 70 % količine živine, s katero OP trguje, bi utegnili omogočiti precejšnji prihranek v primerjavi s situacijo, ko posamezni živinorejci krmo na trgu naročajo sami ali jo pripravljajo s stroji, ki so jih kupili posamezno. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

(iii)   
  Kombinacija treh dejavnosti s prekrivanjem obsega:

Kombinacija dejavnosti v primeru, da nobena od dejavnosti ne zajema več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje, bo v nekaterih okoliščinah po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. To se na primer lahko zgodi, če OP kombinira dejavnosti, povezane s prodajo ustekleničenega oljčnega olja. Če OP izvaja skupno skladiščenje oljčnega olja, skupno stekleničenje in etiketiranje ter deluje v skupni distribucijski mreži, te tri dejavnosti OP predstavljajo celovit sistem za proizvodnjo ustekleničenega oljčnega olja, ki zahteva velike investicijske stroške. Če količina oljčnega olja, ki gre skozi ta celoviti sistem zajema vsaj tretjino oljčnega olja, s katerim OP trguje, bi te dejavnosti ob skupni obravnavi utegnile omogočiti precejšnji prihranek v primerjavi z situacijo, ko jih izvajajo posamezni proizvajalci oljčnega olja. V takih okoliščinah bo OP po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost in tako izpolnila pogoje poenostavljene metode.

| (79) | Iz navedenih primerov uporabe poenostavljene metode preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti sledi, da posamezna dejavnost za krepitev učinkovitosti zajema več kot pol količine, s katero OP trguje. Zahtevane količine so lahko izjemoma nižje glede na majhne spremembe v obsegu proizvodnje v zaporednih letih zaradi naravnih/vremenskih razmer. V taki situaciji bi se zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti lahko štele za izpolnjene, če dejavnost zajema več kot 40 % količine, s katero OP trguje v danem letu, in le za to leto in če dejavnost za krepitev učinkovitosti tržijo organizacije proizvajalcev v drugih letih. |
| --- | --- |

(79)

Iz navedenih primerov uporabe poenostavljene metode preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti sledi, da posamezna dejavnost za krepitev učinkovitosti zajema več kot pol količine, s katero OP trguje. Zahtevane količine so lahko izjemoma nižje glede na majhne spremembe v obsegu proizvodnje v zaporednih letih zaradi naravnih/vremenskih razmer. V taki situaciji bi se zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti lahko štele za izpolnjene, če dejavnost zajema več kot 40 % količine, s katero OP trguje v danem letu, in le za to leto in če dejavnost za krepitev učinkovitosti tržijo organizacije proizvajalcev v drugih letih.

| (80) | V primeru višje sile (npr. prostore za skladiščenje uniči požar) je lahko OP, tudi če je dejavnost začasno prekinjena, še vedno upravičena do odstopanja, če nemudoma stori vse, kar je potrebno, da bi ponovno vzpostavila stanje, kakršno je bilo pred dogodkom višje sile, in če so izpolnjene druge zahteve za odstopanje. |
| --- | --- |

(80)

V primeru višje sile (npr. prostore za skladiščenje uniči požar) je lahko OP, tudi če je dejavnost začasno prekinjena, še vedno upravičena do odstopanja, če nemudoma stori vse, kar je potrebno, da bi ponovno vzpostavila stanje, kakršno je bilo pred dogodkom višje sile, in če so izpolnjene druge zahteve za odstopanje.

| (81) | Če OP ne izpolnjuje pogojev, ki jih določa poenostavljena metoda, lahko z alternativno metodo dokaže, da vseeno izpolnjuje zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. |
| --- | --- |

(81)

Če OP ne izpolnjuje pogojev, ki jih določa poenostavljena metoda, lahko z alternativno metodo dokaže, da vseeno izpolnjuje zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti.

3.3.2   Alternativna metoda

| (82) | Če OP ne izpolnjuje pogojev zgoraj opisane poenostavljene metode, lahko svojo skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti oceni z alternativno metodo. To lahko stori, če ni mogla zagotoviti skladnosti s poenostavljeno metodo, vendar meni, da njene dejavnosti vseeno izpolnjujejo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. Poleg tega je lahko OP v položaju, ki ga poenostavljena metoda ne zajema, saj lahko izvaja dejavnosti, ki jih poenostavljena metoda ne navaja, oziroma morda še ne izvaja dejavnosti za krepitev učinkovitosti, zlasti če se ustanavljajo nove OP, če OP nameravajo razviti nove dejavnosti združevanja itd. |
| --- | --- |

(82)

Če OP ne izpolnjuje pogojev zgoraj opisane poenostavljene metode, lahko svojo skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti oceni z alternativno metodo. To lahko stori, če ni mogla zagotoviti skladnosti s poenostavljeno metodo, vendar meni, da njene dejavnosti vseeno izpolnjujejo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. Poleg tega je lahko OP v položaju, ki ga poenostavljena metoda ne zajema, saj lahko izvaja dejavnosti, ki jih poenostavljena metoda ne navaja, oziroma morda še ne izvaja dejavnosti za krepitev učinkovitosti, zlasti če se ustanavljajo nove OP, če OP nameravajo razviti nove dejavnosti združevanja itd.

| (83) | Pri alternativni metodi je treba oceniti vse dejavnosti OP in dejstvo, ali bodo nekatere dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, tako da bo OP na splošno prispevala k izpolnitvi ciljev SKP. Te smernice zagotavljajo napotke za izvajanje alternativne metode, pri čemer ne zajemajo vseh možnih vidikov ocenjevanja v skladu z alternativno metodo, saj so odvisni od vsakega posameznega primera. |
| --- | --- |

(83)

Pri alternativni metodi je treba oceniti vse dejavnosti OP in dejstvo, ali bodo nekatere dejavnosti po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, tako da bo OP na splošno prispevala k izpolnitvi ciljev SKP. Te smernice zagotavljajo napotke za izvajanje alternativne metode, pri čemer ne zajemajo vseh možnih vidikov ocenjevanja v skladu z alternativno metodo, saj so odvisni od vsakega posameznega primera.

| (84) | Nekatere dejavnosti, ki niso dejavnosti iz odstavka 1(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, lahko izboljšujejo učinkovitost. V takem primeru je treba na podlagi dejstev posameznega primera oceniti, ali bodo take dejavnosti OP po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, tako da bodo te dejavnosti na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP (53). |
| --- | --- |

(84)

Nekatere dejavnosti, ki niso dejavnosti iz odstavka 1(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, lahko izboljšujejo učinkovitost. V takem primeru je treba na podlagi dejstev posameznega primera oceniti, ali bodo take dejavnosti OP po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, tako da bodo te dejavnosti na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP (53).

| (85) | Alternativna metoda lahko obravnava tudi okoliščine, ko se je OP zavezala k izvajanju naložb v dejavnosti za krepitev učinkovitosti, vendar je potreben čas, da se naložba v celoti uresniči, medtem pa OP že prodaja, da bi utrdila svojo prisotnost na trgu in zagotovila uspešno poslovanje svojih naložb. Čas, ki je potreben za izvajanje naložbe, se razlikuje od primera do primera. Vendar pa načeloma ne bi smel trajati dlje kot eno leto, razen pri zelo velikih naložbah (tj. objektih za predelavo ali logistiko). |
| --- | --- |

(85)

Alternativna metoda lahko obravnava tudi okoliščine, ko se je OP zavezala k izvajanju naložb v dejavnosti za krepitev učinkovitosti, vendar je potreben čas, da se naložba v celoti uresniči, medtem pa OP že prodaja, da bi utrdila svojo prisotnost na trgu in zagotovila uspešno poslovanje svojih naložb. Čas, ki je potreben za izvajanje naložbe, se razlikuje od primera do primera. Vendar pa načeloma ne bi smel trajati dlje kot eno leto, razen pri zelo velikih naložbah (tj. objektih za predelavo ali logistiko).

| (86) | V takih okoliščinah mora OP dokazati, da se je finančno zavezala k izvajanju dejavnosti in da je učinkovito izvajanje dejavnosti le vprašanje časa zaradi neizbežnih zamud pri izvajanju (npr. pri gradnji prostorov). Če lahko OP dokaže tako zavezo, je treba na podlagi dejstev vsakega posameznega primera oceniti, ali bodo take nove dejavnosti OP znatno izboljšale učinkovitost, tako da bodo te dejavnosti na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP (54). Če zadevni primer vključuje dejavnosti, ki so navedene v odstavku 1(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, se ocena lahko izvede na enak način kot ocena v skladu s poenostavljeno metodo na podlagi vrste in obsežnosti načrtovanih dejavnosti (v smislu količine in stroškov). Če zadevni primer vključuje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, se ocena izvede za vsak posamezni primer. Če v praksi dejavnosti na koncu ni mogoče izvesti zaradi dogodka, na katerega OP ne more vplivati, se lahko za OP vseeno uporablja odstopanje do konca potrebnega odloga po uresničitvi tega dogodka za ustavitev pogodbenih pogajanj, ki škodijo ciljem SKP (glej primer iz oddelka 4.3 o poljščinah). |
| --- | --- |

(86)

V takih okoliščinah mora OP dokazati, da se je finančno zavezala k izvajanju dejavnosti in da je učinkovito izvajanje dejavnosti le vprašanje časa zaradi neizbežnih zamud pri izvajanju (npr. pri gradnji prostorov). Če lahko OP dokaže tako zavezo, je treba na podlagi dejstev vsakega posameznega primera oceniti, ali bodo take nove dejavnosti OP znatno izboljšale učinkovitost, tako da bodo te dejavnosti na splošno prispevale k izpolnitvi ciljev SKP (54). Če zadevni primer vključuje dejavnosti, ki so navedene v odstavku 1(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, se ocena lahko izvede na enak način kot ocena v skladu s poenostavljeno metodo na podlagi vrste in obsežnosti načrtovanih dejavnosti (v smislu količine in stroškov). Če zadevni primer vključuje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, se ocena izvede za vsak posamezni primer. Če v praksi dejavnosti na koncu ni mogoče izvesti zaradi dogodka, na katerega OP ne more vplivati, se lahko za OP vseeno uporablja odstopanje do konca potrebnega odloga po uresničitvi tega dogodka za ustavitev pogodbenih pogajanj, ki škodijo ciljem SKP (glej primer iz oddelka 4.3 o poljščinah).

3.4   Razmerja med OP in njenimi člani

| (87) | Odstopanje ni odvisno od tega, ali so proizvajalci na OP prenesli lastništvo nad zadevnimi proizvodi, saj se za OP uporablja v obeh primerih (55). Za upravičenost do odstopanja se ne zahteva prenos lastništva. |
| --- | --- |

(87)

Odstopanje ni odvisno od tega, ali so proizvajalci na OP prenesli lastništvo nad zadevnimi proizvodi, saj se za OP uporablja v obeh primerih (55). Za upravičenost do odstopanja se ne zahteva prenos lastništva.

| (88) | Vendar morata biti v skladu z odstopanjem izpolnjeni dve zahtevi v zvezi z razmerji med OP in njenimi člani (56):






  (a) | zadevni proizvajalci ne smejo biti člani nobene druge OP, ki se prav tako pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu za isti proizvod. To pomeni, da proizvajalec ne sme pooblastiti nobene druge OP za izvajanje pogodbenih pogajanj za določen proizvod v zvezi z njegovimi proizvodi skupaj z navedenimi drugimi proizvajalci. Vendar lahko proizvajalec obenem prodaja isti proizvod neposredno na trgu in lahko prodaja druge proizvode prek druge OP; |
| --- | --- | --- |

(88)

Vendar morata biti v skladu z odstopanjem izpolnjeni dve zahtevi v zvezi z razmerji med OP in njenimi člani (56):

(a)

zadevni proizvajalci ne smejo biti člani nobene druge OP, ki se prav tako pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu za isti proizvod. To pomeni, da proizvajalec ne sme pooblastiti nobene druge OP za izvajanje pogodbenih pogajanj za določen proizvod v zvezi z njegovimi proizvodi skupaj z navedenimi drugimi proizvajalci. Vendar lahko proizvajalec obenem prodaja isti proizvod neposredno na trgu in lahko prodaja druge proizvode prek druge OP;

| (b) | OP se lahko pogaja, če za zadevni proizvod ne velja obveznost dobave, ki bi bila posledica članstva proizvajalca v zadrugi, ki sama ni članica zadevne OP, v skladu s pogoji, določenimi v statutu zadruge ali pravilih in sklepih, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo. Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se torej ne morajo šteti za podlago za neskladnost z obstoječo obveznostjo izključne dobave v zadrugah. |
| --- | --- |

(b)

OP se lahko pogaja, če za zadevni proizvod ne velja obveznost dobave, ki bi bila posledica članstva proizvajalca v zadrugi, ki sama ni članica zadevne OP, v skladu s pogoji, določenimi v statutu zadruge ali pravilih in sklepih, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo. Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se torej ne morajo šteti za podlago za neskladnost z obstoječo obveznostjo izključne dobave v zadrugah.

3.5   Največji obseg proizvodnje

| (89) | Za odstopanje veljajo količinske omejitve (57). |
| --- | --- |

(89)

Za odstopanje veljajo količinske omejitve (57).

| (90) | V sektorjih govejega in telečjega mesa ter poljščin se odstopanje uporablja, če obseg proizvodnje proizvoda, o katerem se določena OP pogaja in ki je proizveden v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 15 % celotne nacionalne proizvodnje vsakega proizvoda iz člena 170(1)(a) in (b) oziroma člena 171(1)(a)–(l) uredbe o SUT. |
| --- | --- |

(90)

V sektorjih govejega in telečjega mesa ter poljščin se odstopanje uporablja, če obseg proizvodnje proizvoda, o katerem se določena OP pogaja in ki je proizveden v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 15 % celotne nacionalne proizvodnje vsakega proizvoda iz člena 170(1)(a) in (b) oziroma člena 171(1)(a)–(l) uredbe o SUT.

| (91) | V sektorju oljčnega olja se odstopanje uporablja le, če obseg proizvodnje oljčnega olja, o katerem se določena OP pogaja in ki je proizvedeno v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 20 % upoštevnega trga, za namen tega izračuna pa se razlikuje med oljčnim oljem za prehrano ljudi in oljčnim oljem za druge namene. Te smernice zagotavljajo podrobne informacije o določitvi upoštevnega trga v določenem oddelku sektorja oljčnega olja. |
| --- | --- |

(91)

V sektorju oljčnega olja se odstopanje uporablja le, če obseg proizvodnje oljčnega olja, o katerem se določena OP pogaja in ki je proizvedeno v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 20 % upoštevnega trga, za namen tega izračuna pa se razlikuje med oljčnim oljem za prehrano ljudi in oljčnim oljem za druge namene. Te smernice zagotavljajo podrobne informacije o določitvi upoštevnega trga v določenem oddelku sektorja oljčnega olja.

| (92) | Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se nanašajo na določanje zgornjih mej tržne moči za proizvodnjo „v kateri koli posamezni državi članici“. Če se OP v imenu svojih članov pogaja o ponudbi v več državah članicah, obseg proizvodnje v vsaki državi članici ne bi smel presegati 15 % nacionalne proizvodnje govejega in telečjega mesa ter poljščin in 20 % upoštevnega trga za oljčno olje. |
| --- | --- |

(92)

Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se nanašajo na določanje zgornjih mej tržne moči za proizvodnjo „v kateri koli posamezni državi članici“. Če se OP v imenu svojih članov pogaja o ponudbi v več državah članicah, obseg proizvodnje v vsaki državi članici ne bi smel presegati 15 % nacionalne proizvodnje govejega in telečjega mesa ter poljščin in 20 % upoštevnega trga za oljčno olje.

| (93) | Če ta delež prvotno ne presega 15 % nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ali poljščine (58) ali 20 % upoštevnega trga v sektorju oljčnega olja, a se nato dvigne nad to raven, ne da bi presegel 20 % nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ali poljščine ali 25 % upoštevnega trga za oljčno olje, se odstopanje iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT uporablja še za obdobje enega koledarskega leta po letu, v katerem je bil presežen delež 15 % nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ali poljščine ali 20 % upoštevnega trga za oljčno olje. |
| --- | --- |

(93)

Če ta delež prvotno ne presega 15 % nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ali poljščine (58) ali 20 % upoštevnega trga v sektorju oljčnega olja, a se nato dvigne nad to raven, ne da bi presegel 20 % nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ali poljščine ali 25 % upoštevnega trga za oljčno olje, se odstopanje iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT uporablja še za obdobje enega koledarskega leta po letu, v katerem je bil presežen delež 15 % nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ali poljščine ali 20 % upoštevnega trga za oljčno olje.

| (94) | Leta 2014 je Evropska komisija v Uradnem listu EU objavila relevantne podatke o nacionalni proizvodnji (59). Aktualne informacije so na voljo na spletnem mestu Evropske komisije (60). Ustrezni podatki o skupni nacionalni proizvodnji se izračunajo na podlagi olimpijskega povprečja (61) preteklih petih let, da se zagotovi trdna referenčna vrednost, ki ni predmet letnih nihanj. |
| --- | --- |

(94)

Leta 2014 je Evropska komisija v Uradnem listu EU objavila relevantne podatke o nacionalni proizvodnji (59). Aktualne informacije so na voljo na spletnem mestu Evropske komisije (60). Ustrezni podatki o skupni nacionalni proizvodnji se izračunajo na podlagi olimpijskega povprečja (61) preteklih petih let, da se zagotovi trdna referenčna vrednost, ki ni predmet letnih nihanj.

| (95) | Ti pragovi ne omejujejo sposobnosti OP, da se v imenu svojih članov pogajajo o večjem obsegu. V tem primeru se odstopanje ne uporabi, saj je to omejeno na pogodbena pogajanja, ki izpolnjujejo pogoje, pojasnjene v teh smernicah. V primeru, da se OP pogaja o večjem obsegu, mora oceniti svoje dejavnosti v skladu z drugimi pravili o konkurenci in odstopanji, kot je pojasnjeno v oddelku 2 zgoraj. |
| --- | --- |

(95)

Ti pragovi ne omejujejo sposobnosti OP, da se v imenu svojih članov pogajajo o večjem obsegu. V tem primeru se odstopanje ne uporabi, saj je to omejeno na pogodbena pogajanja, ki izpolnjujejo pogoje, pojasnjene v teh smernicah. V primeru, da se OP pogaja o večjem obsegu, mora oceniti svoje dejavnosti v skladu z drugimi pravili o konkurenci in odstopanji, kot je pojasnjeno v oddelku 2 zgoraj.

3.6   Obveznost obveščanja

| (96) | V skladu z odstopanjem (62) OP uradno obvesti pristojne organe države članice, v kateri deluje, o obsegu proizvodnje zadevnega proizvoda, o katerem se pogaja v imenu svojih članov. Zadevne pristojne organe določi vsaka država članica. |
| --- | --- |

(96)

V skladu z odstopanjem (62) OP uradno obvesti pristojne organe države članice, v kateri deluje, o obsegu proizvodnje zadevnega proizvoda, o katerem se pogaja v imenu svojih članov. Zadevne pristojne organe določi vsaka država članica.

| (97) | Obveznost obveščanja o obsegu proizvodnje, o katerem potekajo pogodbena pogajanja, pristojnemu organu zadevne države članice ne pomeni, da zadevni nacionalni organ pooblasti pogodbena pogajanja. |
| --- | --- |

(97)

Obveznost obveščanja o obsegu proizvodnje, o katerem potekajo pogodbena pogajanja, pristojnemu organu zadevne države članice ne pomeni, da zadevni nacionalni organ pooblasti pogodbena pogajanja.

3.7   Zaščitni ukrepi

3.7.1   Uvod

| (98) | Odstavek 5 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT določa zaščitni mehanizem, v skladu s katerim se lahko organi za konkurenco držav članic in Evropske komisije v posameznem primeru odločijo, da mora OP ponoviti posamezna pogajanja, ali pa jih sploh ne dovolijo. |
| --- | --- |

(98)

Odstavek 5 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT določa zaščitni mehanizem, v skladu s katerim se lahko organi za konkurenco držav članic in Evropske komisije v posameznem primeru odločijo, da mora OP ponoviti posamezna pogajanja, ali pa jih sploh ne dovolijo.

| (99) | Če pogajanja OP zajemajo le eno državo članico, zaščitne ukrepe izvaja organ za konkurenco te države članice. Če pogajanja OP zajemajo več kot eno državo članico, zaščitne ukrepe izvaja Evropska komisija. Organi za konkurenco držav članic in Evropske komisije se v nadaljnjem besedilu imenujejo „pristojni organi za konkurenco“. |
| --- | --- |

(99)

Če pogajanja OP zajemajo le eno državo članico, zaščitne ukrepe izvaja organ za konkurenco te države članice. Če pogajanja OP zajemajo več kot eno državo članico, zaščitne ukrepe izvaja Evropska komisija. Organi za konkurenco držav članic in Evropske komisije se v nadaljnjem besedilu imenujejo „pristojni organi za konkurenco“.

| (100) | Kot je navedeno v odstavku 5 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, zaščitna klavzula predstavlja izjemo od odstopanja, zato jo je treba razlagati omejevalno. |
| --- | --- |

(100)

Kot je navedeno v odstavku 5 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, zaščitna klavzula predstavlja izjemo od odstopanja, zato jo je treba razlagati omejevalno.

| (101) | Pristojni organ za konkurenco lahko uporabi zaščitno klavzulo, tudi če se v celoti spoštujejo količinski pragovi (15 % skupne nacionalne proizvodnje proizvodov v sektorjih govejega in telečjega mesa ter poljščin ali 20 % upoštevnega trga v sektorju oljčnega olja) za pogajanja OP. |
| --- | --- |

(101)

Pristojni organ za konkurenco lahko uporabi zaščitno klavzulo, tudi če se v celoti spoštujejo količinski pragovi (15 % skupne nacionalne proizvodnje proizvodov v sektorjih govejega in telečjega mesa ter poljščin ali 20 % upoštevnega trga v sektorju oljčnega olja) za pogajanja OP.

| (102) | Pristojni organ za konkurenco lahko zaščitni mehanizem uporabi v naslednjih treh omejenih situacijah:






  (a) | če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence, ali |
| --- | --- | --- |

(102)

Pristojni organ za konkurenco lahko zaščitni mehanizem uporabi v naslednjih treh omejenih situacijah:

(a)

če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence, ali

| (b) | če ugotovi, da je proizvod, o katerem potekajo pogajanja, zaradi posebnih značilnosti ali predvidene uporabe del ločenega trga in da bi takšna skupna pogajanja zajemala več kot 15 % nacionalne proizvodnje takega trga (63), ali |
| --- | --- |

(b)

če ugotovi, da je proizvod, o katerem potekajo pogajanja, zaradi posebnih značilnosti ali predvidene uporabe del ločenega trga in da bi takšna skupna pogajanja zajemala več kot 15 % nacionalne proizvodnje takega trga (63), ali

| (c) | če ugotovi, da so ogroženi cilji SKP. |
| --- | --- |

(c)

če ugotovi, da so ogroženi cilji SKP.

| (103) | V vseh treh primerih ukrep pristojnega organa za konkurenco iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT ni sankcija zaradi kršitve pravil o konkurenci, temveč velja za preventivni ukrep. |
| --- | --- |

(103)

V vseh treh primerih ukrep pristojnega organa za konkurenco iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT ni sankcija zaradi kršitve pravil o konkurenci, temveč velja za preventivni ukrep.

| (104) | Dokler pristojni organ za konkurenco ne sprejme odločitve o tem, da bi bilo treba pogajanja ponoviti ali da ne smejo potekati, so pogajanja, ki jih OP izvajajo v skladu s členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT zakonita. Zato se pred datumom sprejetja take odločitve za pogajanja, ki jih izvajajo OP in ki izpolnjujejo pogoje iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, ne morejo sprejeti sankcije v skladu s splošnim konkurenčnim pravom EU. |
| --- | --- |

(104)

Dokler pristojni organ za konkurenco ne sprejme odločitve o tem, da bi bilo treba pogajanja ponoviti ali da ne smejo potekati, so pogajanja, ki jih OP izvajajo v skladu s členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT zakonita. Zato se pred datumom sprejetja take odločitve za pogajanja, ki jih izvajajo OP in ki izpolnjujejo pogoje iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, ne morejo sprejeti sankcije v skladu s splošnim konkurenčnim pravom EU.

| (105) | Če torej OP spoštuje odločitve organa, pristojnega za konkurenco, glede ponovnih pogajanj ali opustitve pogodbenih pogajanj, odgovarja le za pogodbena pogajanja, ki se nadaljujejo po tem datumu. |
| --- | --- |

(105)

Če torej OP spoštuje odločitve organa, pristojnega za konkurenco, glede ponovnih pogajanj ali opustitve pogodbenih pogajanj, odgovarja le za pogodbena pogajanja, ki se nadaljujejo po tem datumu.

| (106) | Ko pa pristojni organ za konkurenco sprejme odločitev, da bi bilo treba zadevna pogajanja ponoviti oziroma da ne bi smela potekati, odstopanje preneha veljati. Če OP po datumu odločitve ne spoštuje odločitve pristojnega organa za konkurenco in nadaljuje s pogajanji ali pa še naprej izvaja sklenjene pogodbe, se lahko v skladu s splošnim konkurenčnim pravom začne sodni postopek v zvezi z vedenjem OP. |
| --- | --- |

(106)

Ko pa pristojni organ za konkurenco sprejme odločitev, da bi bilo treba zadevna pogajanja ponoviti oziroma da ne bi smela potekati, odstopanje preneha veljati. Če OP po datumu odločitve ne spoštuje odločitve pristojnega organa za konkurenco in nadaljuje s pogajanji ali pa še naprej izvaja sklenjene pogodbe, se lahko v skladu s splošnim konkurenčnim pravom začne sodni postopek v zvezi z vedenjem OP.

3.7.2   Izključevanje konkurence

| (107) | Pristojni organ za konkurenco lahko posreduje, da prepreči izključevanje konkurence, če je prodaja/pogodba, o kateri se OP pogaja v imenu svojih članov, v celoti skladna s pogoji iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, a vključuje določbe, ki omejujejo konkurenco v večji meri, kot je potrebno za doseganje koncentracije ponudbe, tj. za pogodbena pogajanja (tj. določbe, ki niso del pogojev iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, na primer določba o izključnosti, ki ima lahko nekonkurenčni učinek na trgu z omejenim številom izvajalcev, ki vsi uporabljajo pogoje o izključnosti). |
| --- | --- |

(107)

Pristojni organ za konkurenco lahko posreduje, da prepreči izključevanje konkurence, če je prodaja/pogodba, o kateri se OP pogaja v imenu svojih članov, v celoti skladna s pogoji iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, a vključuje določbe, ki omejujejo konkurenco v večji meri, kot je potrebno za doseganje koncentracije ponudbe, tj. za pogodbena pogajanja (tj. določbe, ki niso del pogojev iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT, na primer določba o izključnosti, ki ima lahko nekonkurenčni učinek na trgu z omejenim številom izvajalcev, ki vsi uporabljajo pogoje o izključnosti).

| (108) | Če pristojni organ za konkurenco posreduje, da bi preprečil izključevanje konkurence, s tem poskuša zaščiti tekmovalnost med proizvajalci in konkurenčne postopke. Pri taki analizi bi se morali upoštevati tako dejanska kot morebitna konkurenca (64). Konkurenca je lahko izključena, če je eden od najpomembnejših parametrov v celoti izključen na določenem upoštevnem trgu, kar velja zlasti za cenovno konkurenco (65) ali konkurenco na področju inovacij. Drugi elementi, ki vplivajo na analizo izključevanja konkurence, so med drugim še: tržni deleži v širšem okviru analize dejanske zmogljivosti konkurentov, da so konkurenčni, in njihove spodbude za doseganje konkurenčnosti (66), zmanjševanje konkurence, ki jo povzročijo zadevna pogodbena pogajanja, zmogljivost izvajanja in ohranjanja rasti cen ter ovire za nov vstop na trg. Za več podrobnosti o oceni izključevanja konkurence glej (po analogiji) oddelek 2 Smernic Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe [zdaj člen 101(3) PDEU] (67). |
| --- | --- |

(108)

Če pristojni organ za konkurenco posreduje, da bi preprečil izključevanje konkurence, s tem poskuša zaščiti tekmovalnost med proizvajalci in konkurenčne postopke. Pri taki analizi bi se morali upoštevati tako dejanska kot morebitna konkurenca (64). Konkurenca je lahko izključena, če je eden od najpomembnejših parametrov v celoti izključen na določenem upoštevnem trgu, kar velja zlasti za cenovno konkurenco (65) ali konkurenco na področju inovacij. Drugi elementi, ki vplivajo na analizo izključevanja konkurence, so med drugim še: tržni deleži v širšem okviru analize dejanske zmogljivosti konkurentov, da so konkurenčni, in njihove spodbude za doseganje konkurenčnosti (66), zmanjševanje konkurence, ki jo povzročijo zadevna pogodbena pogajanja, zmogljivost izvajanja in ohranjanja rasti cen ter ovire za nov vstop na trg. Za več podrobnosti o oceni izključevanja konkurence glej (po analogiji) oddelek 2 Smernic Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe [zdaj člen 101(3) PDEU] (67).

| (109) | Če pa dobavne pogodbe, ki jih je OP sklenila v imenu svojih članov, ne izpolnjujejo pogojev iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT in ne vključujejo določb, ki bi omejevale konkurenco v večji meri, kot je potrebno za doseganje koncentracije ponudbe iz teh členov, ne kršijo člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(109)

Če pa dobavne pogodbe, ki jih je OP sklenila v imenu svojih članov, ne izpolnjujejo pogojev iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT in ne vključujejo določb, ki bi omejevale konkurenco v večji meri, kot je potrebno za doseganje koncentracije ponudbe iz teh členov, ne kršijo člena 101 PDEU.

3.7.3   Manjši upoštevni proizvodni trg z nekonkurenčnimi učinki

| (110) | Pristojni organ za konkurenco se lahko odloči, da bi bilo treba ponoviti pogajanja ali da pogajanja ne bi smela potekati, če ugotovi, da:






  (a) | je upoštevni proizvodni (ne geografski) trg za pogajanja v zvezi s sektorjem govejega in telečjega mesta ali sektorjem poljščin manjši od trga, ki je opredeljen v členih 170 in 171 uredbe o SUT; |
| --- | --- | --- |

(110)

Pristojni organ za konkurenco se lahko odloči, da bi bilo treba ponoviti pogajanja ali da pogajanja ne bi smela potekati, če ugotovi, da:

(a)

je upoštevni proizvodni (ne geografski) trg za pogajanja v zvezi s sektorjem govejega in telečjega mesta ali sektorjem poljščin manjši od trga, ki je opredeljen v členih 170 in 171 uredbe o SUT;

| (b) | bi imela zadevna pogajanja nekonkurenčen učinek na te manjše trge. |
| --- | --- |

(b)

bi imela zadevna pogajanja nekonkurenčen učinek na te manjše trge.

To ne velja za sektor oljčnega olja, saj upoštevni trg v členu 169 uredbe o SUT ni opredeljen.

3.7.4   Ogroženost ciljev SKP

| (111) | Pristojni organ za konkurenco lahko posreduje tudi, če ugotovi, da nadaljnje dejavnosti združevanja OP ogrožajo cilje SKP. To se lahko zgodi, če je OP izvedla samooceno na podlagi poenostavljene metode. V skladu z navedeno metodo se predvideva, da dejavnosti OP na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP, če so izpolnjena ustrezna merila. Organ za konkurenco lahko ugotovi, da v praksi to ne drži, čeprav so merila izpolnjena. |
| --- | --- |

(111)

Pristojni organ za konkurenco lahko posreduje tudi, če ugotovi, da nadaljnje dejavnosti združevanja OP ogrožajo cilje SKP. To se lahko zgodi, če je OP izvedla samooceno na podlagi poenostavljene metode. V skladu z navedeno metodo se predvideva, da dejavnosti OP na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP, če so izpolnjena ustrezna merila. Organ za konkurenco lahko ugotovi, da v praksi to ne drži, čeprav so merila izpolnjena.

4.   POSEBNE DOLOČBE ZA ZADEVNE SEKTORJE

4.1   Oljčno olje

4.1.1   Primeri uporabe odstopanja v sektorju oljčnega olja

| (112) | V tem oddelku Smernic je s spodaj navedenimi primeri obravnavana praktična uporaba posebnih pravil iz uredbe o SUT v kmetijskem sektorju oljčnega olja. |
| --- | --- |

(112)

V tem oddelku Smernic je s spodaj navedenimi primeri obravnavana praktična uporaba posebnih pravil iz uredbe o SUT v kmetijskem sektorju oljčnega olja.

| (113) | Primer ocene v skladu s členom 169 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju oljčnega olja, kjer se uporablja odstopanje:













  Situacija | : | V določeni regiji je več pridelovalcev oljk hkrati ustanovilo več OP, ki so proizvajale oljčno olje s predelavo oljk, ki so jih dobavili njihovi člani. Prav tako OP za svoje člane nabavljajo fitosanitarne proizvode, gnojila, opremo itd. ter nadzorujejo kakovost pri proizvodnji oljk.
  Nato so OP ustanovile nadrejeno OP, ki so ji dobavljale celotni obseg proizvodnje. Nadrejena OP prevaža različna oljčna olja, ki jih proizvajajo podrejene OP, v svoje mešalnice in polnilnice (ko se ne prodajajo v velikih količinah). Nadrejena OP se v imenu svojih članov pogaja o dobavnih pogodbah s prodajalci na drobno, kar pomeni, da izvaja pogodbena pogajanja. Prav tako izvaja dejavnosti trženja in promocijske dejavnosti. Poleg tega pridelovalcem/članom podrejenih OP svetuje o fitosanitarnih sredstvih in nadzoruje kakovost. Zadevna država članica je priznala tako podrejene OP kot nadrejeno OP v skladu z zahtevami uredbe o SUT. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja nadrejena OP, predstavlja 17,4 % upoštevnega trga. Nadrejena OP, ki izvaja pogodbena pogajanja, je nacionalne organe uradno obvestila o količini oljčnega olja, o katerem se pogaja. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Nadrejena OP je bila priznana kot OP ali ZOP, kar je odvisno od pravil, ki se uporabljajo v zadevni državi članici. Nadrejena OP skoncentrira ponudbo in daje na trg oljčno olje. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja nadrejena OP, ne presega 20 % upoštevnega trga. O količini oljčnega olja, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. Podrejene OP in nadrejena OP izvajajo dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 169 uredbe o SUT. Zadevne dejavnosti, ki jih izvajajo podrejene OP, so skupna proizvodnja, skupno javno naročanje vložkov in skupni nadzor kakovosti, zadevne dejavnosti, ki jih izvaja nadrejena OP, pa so skupni prevoz, polnjenje, skupni nadzor kakovosti ter skupno trženje in promocija. Te dejavnosti zajemajo vso količino, o kateri potekajo pogodbena pogajanja. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Tako se za dejavnosti pogodbenih pogajanj nadrejene OP uporablja odstopanje. |

(113)

Primer ocene v skladu s členom 169 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju oljčnega olja, kjer se uporablja odstopanje:

Situacija

:

V določeni regiji je več pridelovalcev oljk hkrati ustanovilo več OP, ki so proizvajale oljčno olje s predelavo oljk, ki so jih dobavili njihovi člani. Prav tako OP za svoje člane nabavljajo fitosanitarne proizvode, gnojila, opremo itd. ter nadzorujejo kakovost pri proizvodnji oljk.

Nato so OP ustanovile nadrejeno OP, ki so ji dobavljale celotni obseg proizvodnje. Nadrejena OP prevaža različna oljčna olja, ki jih proizvajajo podrejene OP, v svoje mešalnice in polnilnice (ko se ne prodajajo v velikih količinah). Nadrejena OP se v imenu svojih članov pogaja o dobavnih pogodbah s prodajalci na drobno, kar pomeni, da izvaja pogodbena pogajanja. Prav tako izvaja dejavnosti trženja in promocijske dejavnosti. Poleg tega pridelovalcem/članom podrejenih OP svetuje o fitosanitarnih sredstvih in nadzoruje kakovost. Zadevna država članica je priznala tako podrejene OP kot nadrejeno OP v skladu z zahtevami uredbe o SUT. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja nadrejena OP, predstavlja 17,4 % upoštevnega trga. Nadrejena OP, ki izvaja pogodbena pogajanja, je nacionalne organe uradno obvestila o količini oljčnega olja, o katerem se pogaja.

Analiza

:

Nadrejena OP je bila priznana kot OP ali ZOP, kar je odvisno od pravil, ki se uporabljajo v zadevni državi članici. Nadrejena OP skoncentrira ponudbo in daje na trg oljčno olje. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja nadrejena OP, ne presega 20 % upoštevnega trga. O količini oljčnega olja, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. Podrejene OP in nadrejena OP izvajajo dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti znatno izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 169 uredbe o SUT. Zadevne dejavnosti, ki jih izvajajo podrejene OP, so skupna proizvodnja, skupno javno naročanje vložkov in skupni nadzor kakovosti, zadevne dejavnosti, ki jih izvaja nadrejena OP, pa so skupni prevoz, polnjenje, skupni nadzor kakovosti ter skupno trženje in promocija. Te dejavnosti zajemajo vso količino, o kateri potekajo pogodbena pogajanja. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Tako se za dejavnosti pogodbenih pogajanj nadrejene OP uporablja odstopanje.

| (114) | Primer ocene v skladu s členom 169 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju oljčnega olja, kjer se uporablja odstopanje:













  Situacija | : | V neki regiji je več proizvajalcev oljčnega olja ustvarilo OP za skupno predelavo oljčnega olja. OP prav tako izvaja skupno ravnanje z odpadki, ki so neposredno povezani s proizvodnjo oljčnega olja. OP posuši odpadke in jih predela v pelete, da se lahko uporabijo kot vir obnovljive energije. V zimskih mesecih jih uporablja za ogrevanje. Poleg tega se OP v imenu svojih članov pogaja o dobavnih pogodbah s prodajalci na drobno in stranke iz živilske industrije, tj. izvaja pogodbena pogajanja. Skupna predelava oljčnega olja in skupno ravnanje z odpadki se nanašata na 80 % količine oljčnega olja, s katero OP trguje. Količina oljčnega olja, s katero OP trguje, predstavlja 2,4 % upoštevnega trga za oljčno olje. OP je nacionalne organe uradno obvestila o količini oljčnega olja, o kateri potekajo pogodbena pogajanja. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg oljčno olje. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja OP, ne presega 20 % upoštevnega trga. O količini oljčnega olja, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 169 uredbe o SUT, in sicer skupno predelavo in ravnanje z odpadki, neposredno povezanimi s predelavo oljčnega olja. Obe dejavnosti, tj. skupna predelava in skupno ravnanje z odpadki, se nanašata na več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. Sama skupna predelava se nanaša na več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. OP bo torej po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. V tem primeru ni treba ločeno analizirati skupnega ravnanja z odpadki, ki so neposredno povezani s proizvodnjo oljčnega olja. Tako se za dejavnosti pogodbenih pogajanj OP uporablja odstopanje. |

(114)

Primer ocene v skladu s členom 169 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju oljčnega olja, kjer se uporablja odstopanje:

Situacija

:

V neki regiji je več proizvajalcev oljčnega olja ustvarilo OP za skupno predelavo oljčnega olja. OP prav tako izvaja skupno ravnanje z odpadki, ki so neposredno povezani s proizvodnjo oljčnega olja. OP posuši odpadke in jih predela v pelete, da se lahko uporabijo kot vir obnovljive energije. V zimskih mesecih jih uporablja za ogrevanje. Poleg tega se OP v imenu svojih članov pogaja o dobavnih pogodbah s prodajalci na drobno in stranke iz živilske industrije, tj. izvaja pogodbena pogajanja. Skupna predelava oljčnega olja in skupno ravnanje z odpadki se nanašata na 80 % količine oljčnega olja, s katero OP trguje. Količina oljčnega olja, s katero OP trguje, predstavlja 2,4 % upoštevnega trga za oljčno olje. OP je nacionalne organe uradno obvestila o količini oljčnega olja, o kateri potekajo pogodbena pogajanja.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg oljčno olje. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja OP, ne presega 20 % upoštevnega trga. O količini oljčnega olja, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 169 uredbe o SUT, in sicer skupno predelavo in ravnanje z odpadki, neposredno povezanimi s predelavo oljčnega olja. Obe dejavnosti, tj. skupna predelava in skupno ravnanje z odpadki, se nanašata na več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. Sama skupna predelava se nanaša na več kot pol oljčnega olja, s katerim OP trguje. OP bo torej po vsej verjetnosti znatno izboljšala učinkovitost. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. V tem primeru ni treba ločeno analizirati skupnega ravnanja z odpadki, ki so neposredno povezani s proizvodnjo oljčnega olja. Tako se za dejavnosti pogodbenih pogajanj OP uporablja odstopanje.

| (115) | Primer ocene v skladu s členom 169 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju oljčnega olja, kjer se ne uporablja odstopanje:













  Situacija | : | Več proizvajalcev oljčnega olja (stiskalnic za oljčno olje) se je odločilo, da bodo skupaj prodajali del svojega obsega proizvodnje oljčnega olja več različnim polnilnicam v velikih količinah, preostali del zadevnega obsega proizvodnje pa še naprej prodajajo ločeno drugim strankam. Proizvajalci oljčnega olja vzpostavijo OP, ki bo v njihovem imenu izvajala pogodbena pogajanja z več polnilnicami. Za namen dobave eni od polnilnic (največji stranki) je OP najela zunanje izvajalce za izvajanje prevoznih storitev, ki zajemajo 30 % skupne količine oljčnega olja, o kateri se OP pogaja. OP ne prevaža oljčnega olja drugim polnilnicam, saj stranke (polnilnice) same organizirajo prevoz. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja OP, predstavlja 15,2 % upoštevnega trga. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg oljčno olje. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja OP, ne presega 20 % upoštevnega trga. Vendar je edina dejavnost za krepitev učinkovitosti, ki jo izvaja OP, skupni prevoz oljčnega olja eni od polnilnic. V členu 169 uredbe o SUT je skupni prevoz ena od dejavnosti, ki lahko znatno izboljša učinkovitost. V tem primeru skupni prevoz zajema veliko manj kot 50 % količine oljčnega olja, o kateri se pogaja OP. V skladu s poenostavljeno metodo ta količina oljčnega olja ne zadostuje za izpolnjevanje pogojev preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. Te prevozne dejavnosti po vsej verjetnosti ne bodo znatno izboljšale učinkovitosti, zato pogodbena pogajanja OP po vsej verjetnosti ne bodo skladna z odstopanjem. |

(115)

Primer ocene v skladu s členom 169 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju oljčnega olja, kjer se ne uporablja odstopanje:

Situacija

:

Več proizvajalcev oljčnega olja (stiskalnic za oljčno olje) se je odločilo, da bodo skupaj prodajali del svojega obsega proizvodnje oljčnega olja več različnim polnilnicam v velikih količinah, preostali del zadevnega obsega proizvodnje pa še naprej prodajajo ločeno drugim strankam. Proizvajalci oljčnega olja vzpostavijo OP, ki bo v njihovem imenu izvajala pogodbena pogajanja z več polnilnicami. Za namen dobave eni od polnilnic (največji stranki) je OP najela zunanje izvajalce za izvajanje prevoznih storitev, ki zajemajo 30 % skupne količine oljčnega olja, o kateri se OP pogaja. OP ne prevaža oljčnega olja drugim polnilnicam, saj stranke (polnilnice) same organizirajo prevoz. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja OP, predstavlja 15,2 % upoštevnega trga.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg oljčno olje. Količina oljčnega olja, o kateri se pogaja OP, ne presega 20 % upoštevnega trga. Vendar je edina dejavnost za krepitev učinkovitosti, ki jo izvaja OP, skupni prevoz oljčnega olja eni od polnilnic. V členu 169 uredbe o SUT je skupni prevoz ena od dejavnosti, ki lahko znatno izboljša učinkovitost. V tem primeru skupni prevoz zajema veliko manj kot 50 % količine oljčnega olja, o kateri se pogaja OP. V skladu s poenostavljeno metodo ta količina oljčnega olja ne zadostuje za izpolnjevanje pogojev preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. Te prevozne dejavnosti po vsej verjetnosti ne bodo znatno izboljšale učinkovitosti, zato pogodbena pogajanja OP po vsej verjetnosti ne bodo skladna z odstopanjem.

4.1.2   Opredelitev upoštevnega trga

| (116) | V skladu z odstopanjem je treba opredeliti upoštevni proizvodni in geografski trg za veleprodajo oljčnega olja, da lahko OP ugotovijo, ali so skladne z zgornjo mejo tržnega deleža, ki jo določa odstopanje (68). |
| --- | --- |

(116)

V skladu z odstopanjem je treba opredeliti upoštevni proizvodni in geografski trg za veleprodajo oljčnega olja, da lahko OP ugotovijo, ali so skladne z zgornjo mejo tržnega deleža, ki jo določa odstopanje (68).

| (117) | Upoštevne trge je treba oceniti za vsak posamezni primer. Evropska komisija je objavila smernice za opredeljevanje upoštevnih trgov v svojem obvestilu o opredelitvi upoštevnega trga (69). Evropska komisija ne more točno opredeliti upoštevnih trgov za sektor oljčnega olja, vendar te smernice podajajo nekatere napotke posebej v zvezi z navedenim sektorjem na podlagi informacij, ki so bile na voljo Evropski komisiji ob sprejetju teh smernic, da se proizvajalcem zagotovi pomoč pri izvajanju odstopanja (70). Upoštevni trgi se lahko sčasoma razvijejo, med drugim zaradi sprememb na trgu. |
| --- | --- |

(117)

Upoštevne trge je treba oceniti za vsak posamezni primer. Evropska komisija je objavila smernice za opredeljevanje upoštevnih trgov v svojem obvestilu o opredelitvi upoštevnega trga (69). Evropska komisija ne more točno opredeliti upoštevnih trgov za sektor oljčnega olja, vendar te smernice podajajo nekatere napotke posebej v zvezi z navedenim sektorjem na podlagi informacij, ki so bile na voljo Evropski komisiji ob sprejetju teh smernic, da se proizvajalcem zagotovi pomoč pri izvajanju odstopanja (70). Upoštevni trgi se lahko sčasoma razvijejo, med drugim zaradi sprememb na trgu.

| (118) | Vprašanje je, kako opredeliti upoštevni proizvodni in geografski trg za veleprodajo oljčnega olja. Na navedenem trgu so prodajalci v bistvu proizvajalci in trgovci, kupci pa so trgovci, proizvajalci, prodajalci na drobno, stranke iz industrije ter stranke iz hotelskega sektorja in sektorja restavracij. |
| --- | --- |

(118)

Vprašanje je, kako opredeliti upoštevni proizvodni in geografski trg za veleprodajo oljčnega olja. Na navedenem trgu so prodajalci v bistvu proizvajalci in trgovci, kupci pa so trgovci, proizvajalci, prodajalci na drobno, stranke iz industrije ter stranke iz hotelskega sektorja in sektorja restavracij.

4.1.2.1   Upoštevni proizvodni trg

| (119) | Upoštevni proizvodni trg za oljčno olje se razlikuje od proizvodnih trgov za druga jedilna olja, pri čemer je treba med drugim upoštevati razlike v značilnostih, cenah in namenu teh proizvodov. Poleg tega morda ni treba opredeliti ločenih trgov za različne vrste oljčnega olja (ekstra deviško oljčno olje, deviško oljčno olje in druga olja na podlagi oljk (71)), saj je treba upoštevati veliko stopnjo zamenjave teh kategorij. Tudi ob upoštevanju organizacije prodajnih kanalov je morda ustrezno, da se opredelijo trije ločeni trgi:






  — | oljčno olje, ki se dobavlja prodajalcem na drobno, |
| --- | --- | --- |

(119)

Upoštevni proizvodni trg za oljčno olje se razlikuje od proizvodnih trgov za druga jedilna olja, pri čemer je treba med drugim upoštevati razlike v značilnostih, cenah in namenu teh proizvodov. Poleg tega morda ni treba opredeliti ločenih trgov za različne vrste oljčnega olja (ekstra deviško oljčno olje, deviško oljčno olje in druga olja na podlagi oljk (71)), saj je treba upoštevati veliko stopnjo zamenjave teh kategorij. Tudi ob upoštevanju organizacije prodajnih kanalov je morda ustrezno, da se opredelijo trije ločeni trgi:

—

oljčno olje, ki se dobavlja prodajalcem na drobno,

| — | oljčno olje, ki se dobavlja strankam iz industrije, in |
| --- | --- |

—

oljčno olje, ki se dobavlja strankam iz industrije, in

| — | oljčno olje, ki se dobavlja strankam iz hotelskega sektorja in sektorja restavracij. |
| --- | --- |

—

oljčno olje, ki se dobavlja strankam iz hotelskega sektorja in sektorja restavracij.

Ni mogoče izključiti, da so trgi za dobavo oljčnega olja prodajalcem na drobno, dobavo proizvodov zasebnih družb in dobavo proizvodov z zaščitnim znakom različni proizvodni trgi.

| (120) | Zgoraj opisani skupni elementi segmentacije trga ne izključujejo opredelitve ožjih proizvodnih trgov. |
| --- | --- |

(120)

Zgoraj opisani skupni elementi segmentacije trga ne izključujejo opredelitve ožjih proizvodnih trgov.

4.1.2.2   Upoštevni geografski trg

| (121) | Z geografskega stališča se zdi, da upoštevni trg za dobavo oljčnega olja ni ožji od nacionalnega trga in da bi lahko zajemal celotni EGP, če se upoštevajo vsi trije prodajni kanali, in sicer dobava oljčnega olja prodajalcem na drobno, strankam iz industrije ter strankam iz hotelskega sektorja in sektorja restavracij. |
| --- | --- |

(121)

Z geografskega stališča se zdi, da upoštevni trg za dobavo oljčnega olja ni ožji od nacionalnega trga in da bi lahko zajemal celotni EGP, če se upoštevajo vsi trije prodajni kanali, in sicer dobava oljčnega olja prodajalcem na drobno, strankam iz industrije ter strankam iz hotelskega sektorja in sektorja restavracij.

4.2   Sektor govejega in telečjega mesa

4.2.1   Primeri uporabe odstopanja v sektorju govejega in telečjega mesa

| (122) | V tem oddelku Smernic je s spodaj navedenimi primeri obravnavana praktična uporaba posebnih pravil iz uredbe o SUT v sektorju govejega in telečjega mesa. |
| --- | --- |

(122)

V tem oddelku Smernic je s spodaj navedenimi primeri obravnavana praktična uporaba posebnih pravil iz uredbe o SUT v sektorju govejega in telečjega mesa.

| (123) | Primer ocene v skladu s členom 170 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju govejega in telečjega mesa, kjer se uporablja odstopanje:













  Situacija | : | Priznana OP izvaja prodajo celotnega obsega proizvodnje goveda svojih članov (100 %), saj dobavlja živo govedo za zakol. Prodaja znaša 1,3 % tržnega deleža skupne nacionalne proizvodnje goveda v zadevni državi članici. OP poleg skupne prodaje organizira tudi zbiranje in prevoz vsega goveda (100 %), ki ga v imenu svojih članov prodaja klavnicam, kar znaša 17 % stroškov proizvodnje in dajanja proizvoda na trg. Poleg tega OP v imenu svojih članov naroča večino krme za živali in zdravil, ki jih uporabljajo člani, kar znaša približno 9 % stroškov proizvodnje. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP skoncentrira ponudbo in daje na trg živo govedo. OP proda bistveno manj kot 15 % skupne nacionalne proizvodnje živega goveda. O količini živine, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 170 uredbe o SUT, in sicer skupni prevoz goveda in skupno javno naročanje vložkov, kot so krma in zdravila. Skupni promet OP zajema več kot pol količine, s katero OP trguje (v tem primeru 100 % živine). Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. V zvezi s skupnim javnim naročanjem vložkov te dejavnosti v tej situaciji ni treba ločeno proučiti. Tako se za dejavnosti pogodbenih pogajanj OP uporablja odstopanje. |

(123)

Primer ocene v skladu s členom 170 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju govejega in telečjega mesa, kjer se uporablja odstopanje:

Situacija

:

Priznana OP izvaja prodajo celotnega obsega proizvodnje goveda svojih članov (100 %), saj dobavlja živo govedo za zakol. Prodaja znaša 1,3 % tržnega deleža skupne nacionalne proizvodnje goveda v zadevni državi članici. OP poleg skupne prodaje organizira tudi zbiranje in prevoz vsega goveda (100 %), ki ga v imenu svojih članov prodaja klavnicam, kar znaša 17 % stroškov proizvodnje in dajanja proizvoda na trg. Poleg tega OP v imenu svojih članov naroča večino krme za živali in zdravil, ki jih uporabljajo člani, kar znaša približno 9 % stroškov proizvodnje.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP skoncentrira ponudbo in daje na trg živo govedo. OP proda bistveno manj kot 15 % skupne nacionalne proizvodnje živega goveda. O količini živine, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 170 uredbe o SUT, in sicer skupni prevoz goveda in skupno javno naročanje vložkov, kot so krma in zdravila. Skupni promet OP zajema več kot pol količine, s katero OP trguje (v tem primeru 100 % živine). Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. V zvezi s skupnim javnim naročanjem vložkov te dejavnosti v tej situaciji ni treba ločeno proučiti. Tako se za dejavnosti pogodbenih pogajanj OP uporablja odstopanje.

| (124) | Primer ocene v skladu s členom 170 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju govejega in telečjega mesa, kjer se uporablja odstopanje:













  Situacija | : | Več proizvajalcev goveda za zakol iz neke regije je ustanovilo OP, preko katere skupaj nabavljajo krmo. Skupaj so zgradili skladišča za kvalitetno shranjevanje krme (sistem skladiščenja jim omogoča, da regulirajo temperaturo in vlago ter tako dlje ohranjajo kakovost krme). OP prav tako opazuje raven zalog krme, tako da je vedno na voljo dovolj krme za distribucijo proizvajalcem glede na njihove trenutne potrebe in da ne prihaja do motenj. Poleg tega se OP v imenu svojih članov s strankami pogaja o dobavnih pogodbah za govedo in teleta za zakol, tj. izvaja pogodbena pogajanja. Skupno javno naročanje za krmo zajemajo 80 % krme, potrebne za živino za zakol, s katero OP trguje. Delež govejega in telečjega mesa, s katerim OP trguje, zajema 14,5 % celotne nacionalne proizvodnje. OP je nacionalne organe uradno obvestila o količini goveda, o katerem potekajo pogodbena pogajanja. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg goveje in telečje meso. Količina goveda, o katerem se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje. O količini živine, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja tudi dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 170 uredbe o SUT, in sicer skupno javno naročanje vložkov (krme). Dejavnost skupnega javnega naročanja vložkov, ki jih izvaja OP, zajema vložke, ki so potrebni za več kot polovico živine za zakol, s katero OP trguje. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Zato se za pogodbena pogajanja OP uporablja odstopanje. |

(124)

Primer ocene v skladu s členom 170 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju govejega in telečjega mesa, kjer se uporablja odstopanje:

Situacija

:

Več proizvajalcev goveda za zakol iz neke regije je ustanovilo OP, preko katere skupaj nabavljajo krmo. Skupaj so zgradili skladišča za kvalitetno shranjevanje krme (sistem skladiščenja jim omogoča, da regulirajo temperaturo in vlago ter tako dlje ohranjajo kakovost krme). OP prav tako opazuje raven zalog krme, tako da je vedno na voljo dovolj krme za distribucijo proizvajalcem glede na njihove trenutne potrebe in da ne prihaja do motenj. Poleg tega se OP v imenu svojih članov s strankami pogaja o dobavnih pogodbah za govedo in teleta za zakol, tj. izvaja pogodbena pogajanja. Skupno javno naročanje za krmo zajemajo 80 % krme, potrebne za živino za zakol, s katero OP trguje. Delež govejega in telečjega mesa, s katerim OP trguje, zajema 14,5 % celotne nacionalne proizvodnje. OP je nacionalne organe uradno obvestila o količini goveda, o katerem potekajo pogodbena pogajanja.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg goveje in telečje meso. Količina goveda, o katerem se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje. O količini živine, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja tudi dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 170 uredbe o SUT, in sicer skupno javno naročanje vložkov (krme). Dejavnost skupnega javnega naročanja vložkov, ki jih izvaja OP, zajema vložke, ki so potrebni za več kot polovico živine za zakol, s katero OP trguje. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Zato se za pogodbena pogajanja OP uporablja odstopanje.

| (125) | Primer ocene v skladu s členom 170 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju govejega in telečjega mesa, kjer se ne uporablja odstopanje:













  Situacija | : | Priznana OP izvaja skupno prodajo 80 % obsega proizvodnje goveda svojih članov, saj dobavlja živo govedo za zakol. Prodaja znaša 6 % tržnega deleža skupne nacionalne proizvodnje goveda v zadevni državi članici. OP poleg skupne prodaje v imenu svojih članov organizira tudi skupne promocijske kampanje v obliki splošnih oglasov o živini članov v lokalnem časopisu. Dejavnost skupne promocije se izvaja za vse proizvode, ki jih OP prodaja. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP skoncentrira ponudbo in daje na trg živo govedo. Količina goveda, o katerem se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje. OP izvaja eno dejavnost, ki bo po vsej verjetnosti izboljšala učinkovitost, kot je navedeno v členu 170 uredbe o SUT, tj. skupno promocijo. Ta dejavnost zajema vso količino, za katero se izvaja skupna prodaja, vendar skupna dejavnost v skladu s poenostavljeno metodo ne izpolnjuje pogojev preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. V tem primeru se zdi, da OP ni razvila produkta z dodano vrednostjo, zlasti ne proizvoda, ki se razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, temveč le oglašuje proizvod svojih članov v obliki splošnih oglasov. Ta skupna dejavnost promocije po vsej verjetnosti ne bo znatno izboljšala učinkovitosti, zato pogodbena pogajanja, ki jih izvaja OP, po vsej verjetnosti ne bodo skladna z odstopanjem. |

(125)

Primer ocene v skladu s členom 170 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju govejega in telečjega mesa, kjer se ne uporablja odstopanje:

Situacija

:

Priznana OP izvaja skupno prodajo 80 % obsega proizvodnje goveda svojih članov, saj dobavlja živo govedo za zakol. Prodaja znaša 6 % tržnega deleža skupne nacionalne proizvodnje goveda v zadevni državi članici. OP poleg skupne prodaje v imenu svojih članov organizira tudi skupne promocijske kampanje v obliki splošnih oglasov o živini članov v lokalnem časopisu. Dejavnost skupne promocije se izvaja za vse proizvode, ki jih OP prodaja.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP skoncentrira ponudbo in daje na trg živo govedo. Količina goveda, o katerem se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje. OP izvaja eno dejavnost, ki bo po vsej verjetnosti izboljšala učinkovitost, kot je navedeno v členu 170 uredbe o SUT, tj. skupno promocijo. Ta dejavnost zajema vso količino, za katero se izvaja skupna prodaja, vendar skupna dejavnost v skladu s poenostavljeno metodo ne izpolnjuje pogojev preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. V tem primeru se zdi, da OP ni razvila produkta z dodano vrednostjo, zlasti ne proizvoda, ki se razlikuje od drugih proizvodov po posebnem nizu značilnosti, temveč le oglašuje proizvod svojih članov v obliki splošnih oglasov. Ta skupna dejavnost promocije po vsej verjetnosti ne bo znatno izboljšala učinkovitosti, zato pogodbena pogajanja, ki jih izvaja OP, po vsej verjetnosti ne bodo skladna z odstopanjem.

4.3   Poljščine

4.3.1   Primeri uporabe odstopanja v sektorju poljščin

| (126) | V tem oddelku Smernic je s spodaj navedenimi primeri obravnavana praktična uporaba posebnih pravil iz uredbe o SUT v sektorju poljščin. |
| --- | --- |

(126)

V tem oddelku Smernic je s spodaj navedenimi primeri obravnavana praktična uporaba posebnih pravil iz uredbe o SUT v sektorju poljščin.

| (127) | Primer ocene v skladu s členom 171 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju poljščin, kjer se uporablja odstopanje:













  Situacija | : | Priznana organizacija proizvajalcev žita je uveljavljena v državi članici A in ima nekaj članov iz držav članic B in C. OP je bila ustanovljena za zagotavljanje prevoznih storitev svojim članom, saj so stroški prevoza razmeroma visoki zaradi oddaljenosti prodajnih mest. V povprečju se za 60 % količine, o kateri se OP pogaja, uporabljajo skupne prevozne storitve (lastne prevozne storitve ali prevozne storitve zunanjih izvajalcev). Poleg tega OP izvaja skupno javno naročanje vložkov, zlasti gnojil in pesticidov. Svojim članom zagotavlja tudi informacijske storitve, kot so informacije o novih semenih na trgu, razpršenosti tveganja, vključno z varovanjem pred tveganjem, itd.
  OP ima v lasti nekaj tovornjakov za zagotavljanje logističnih storitev. Vendar lahko tovornjaki zadostijo le 9 % potreb po prevozu članov OP. Zato je OP podpisala pogodbe z dvema podjetjema, ki sta specializirani za zagotavljanje prevoznih storitev. OP je o zahtevi za najem zunanjih izvajalcev obvestila pristojni nacionalni organ, ki jo je odobril. Predložila je ustrezna pojasnila, da z najemom zunanjih izvajalcev za zagotavljanje prevoznih storitev prihrani pri stroških, saj so naložbe v tovornjake visoke, potrebe po prevozu v sektorju poljščin pa zelo odvisne od sezone (tj. potreba po prevozu je velika v času žetve, drugače pa zelo majhna). Poleg tega so stroški vzdrževanja tovornjakov zelo visoki, prav tako pa so visoki tudi stroški najema specializiranih voznikov, ki niso stalno zaposleni.
  Poleg tega je imela OP leta 2014 naslednji delež skupne nacionalne proizvodnje, in sicer v državi članici A: navadna pšenica 6,4 %, ječmen 4 %, oves 13,8 %, seme oljne ogrščice 13,6 %, bob 2,3 % in navadni grah 1 %. V državah članicah B in C je tržni delež OP znašal manj kot 1 % za vsako vrsto žita. Člani OP v povprečju tržijo 80 % svojega obsega proizvodnje prek OP. Prek OP v povprečju kupijo dve tretjini svojih gnojil in pesticidov, ti vložki pa v povprečju znašajo 18 % skupnih variabilnih stroškov proizvodnje in dajanja proizvoda na trg za vse vrste poljščin, o katerih se pogaja OP. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP skoncentrira ponudbo in daje na trg poljščine. Delež pšenice, ječmena, ovsa, semena oljne ogrščice, boba in graha, ki ga prodaja OP in o katerem se pogaja, ne presega 15 % skupne nacionalne proizvodnje v državi članici A. O količini poljščin, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 171 uredbe o SUT, in sicer skupni prevoz in skupno javno naročanje vložkov. Skupni promet OP zajema več kot pol količine, s katero OP trguje. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Ocena skupnega javnega naročanja vložkov in informacijskih storitev v tem primeru ni potrebna, saj so izpolnjeni pogoji preskusa za eno skupno dejavnost. Zato se za pogodbena pogajanja OP uporablja odstopanje. |

(127)

Primer ocene v skladu s členom 171 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju poljščin, kjer se uporablja odstopanje:

Situacija

:

Priznana organizacija proizvajalcev žita je uveljavljena v državi članici A in ima nekaj članov iz držav članic B in C. OP je bila ustanovljena za zagotavljanje prevoznih storitev svojim članom, saj so stroški prevoza razmeroma visoki zaradi oddaljenosti prodajnih mest. V povprečju se za 60 % količine, o kateri se OP pogaja, uporabljajo skupne prevozne storitve (lastne prevozne storitve ali prevozne storitve zunanjih izvajalcev). Poleg tega OP izvaja skupno javno naročanje vložkov, zlasti gnojil in pesticidov. Svojim članom zagotavlja tudi informacijske storitve, kot so informacije o novih semenih na trgu, razpršenosti tveganja, vključno z varovanjem pred tveganjem, itd.

OP ima v lasti nekaj tovornjakov za zagotavljanje logističnih storitev. Vendar lahko tovornjaki zadostijo le 9 % potreb po prevozu članov OP. Zato je OP podpisala pogodbe z dvema podjetjema, ki sta specializirani za zagotavljanje prevoznih storitev. OP je o zahtevi za najem zunanjih izvajalcev obvestila pristojni nacionalni organ, ki jo je odobril. Predložila je ustrezna pojasnila, da z najemom zunanjih izvajalcev za zagotavljanje prevoznih storitev prihrani pri stroških, saj so naložbe v tovornjake visoke, potrebe po prevozu v sektorju poljščin pa zelo odvisne od sezone (tj. potreba po prevozu je velika v času žetve, drugače pa zelo majhna). Poleg tega so stroški vzdrževanja tovornjakov zelo visoki, prav tako pa so visoki tudi stroški najema specializiranih voznikov, ki niso stalno zaposleni.

Poleg tega je imela OP leta 2014 naslednji delež skupne nacionalne proizvodnje, in sicer v državi članici A: navadna pšenica 6,4 %, ječmen 4 %, oves 13,8 %, seme oljne ogrščice 13,6 %, bob 2,3 % in navadni grah 1 %. V državah članicah B in C je tržni delež OP znašal manj kot 1 % za vsako vrsto žita. Člani OP v povprečju tržijo 80 % svojega obsega proizvodnje prek OP. Prek OP v povprečju kupijo dve tretjini svojih gnojil in pesticidov, ti vložki pa v povprečju znašajo 18 % skupnih variabilnih stroškov proizvodnje in dajanja proizvoda na trg za vse vrste poljščin, o katerih se pogaja OP.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP skoncentrira ponudbo in daje na trg poljščine. Delež pšenice, ječmena, ovsa, semena oljne ogrščice, boba in graha, ki ga prodaja OP in o katerem se pogaja, ne presega 15 % skupne nacionalne proizvodnje v državi članici A. O količini poljščin, o kateri potekajo pogodbena pogajanja, so bili uradno obveščeni nacionalni organi. OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 171 uredbe o SUT, in sicer skupni prevoz in skupno javno naročanje vložkov. Skupni promet OP zajema več kot pol količine, s katero OP trguje. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Ocena skupnega javnega naročanja vložkov in informacijskih storitev v tem primeru ni potrebna, saj so izpolnjeni pogoji preskusa za eno skupno dejavnost. Zato se za pogodbena pogajanja OP uporablja odstopanje.

| (128) | Primer ocene v skladu s členom 171 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju poljščin, kjer se uporablja odstopanje:













  Situacija | : | V regiji, kjer je veliko plovnih rek, je več proizvajalcev navadne pšenice in ječmena sklenilo izkoristiti geografske in naravne značilnosti krajine in ustanovilo OP, da bi v pristaniščih vzpostavili skupno distribucijsko središče. To kupcem omogoča neposreden prevoz proizvodov, ki so jih kupili od OP. Distribucijsko središče je vključeno v dejavnosti skupnega prevoza. OP organizira prevoz proizvoda s kmetijskega gospodarstva do distribucijskega središča. Poleg tega se OP v imenu svojih članov s strankami pogaja o dobavnih pogodbah, tj. izvaja pogodbena pogajanja. Dejavnosti vzpostavitve distribucijskega središča in skupnega prevoza zajemajo 85 % količine navadne pšenice in ječmena, s katerima OP trguje. Delež navadne pšenice in ječmena, ki ju OP prodaja, zajema 12,5 % oziroma 8 % celotne nacionalne proizvodnje teh poljščin. OP je nacionalne organe uradno obvestila o navadni pšenici in ječmenu, o katerih potekajo pogodbena pogajanja. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg poljščine. Količina navadne pšenice in ječmena, o kateri se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje. Nacionalni organi so bili uradno obveščeni o količini navadne pšenice in ječmena, o katerih potekajo pogodbena pogajanja. Z vzpostavitvijo distribucijskega središča, ki je povezano s skupnim prevozom pridelkov od proizvajalcev do distribucijskega središča, OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 171 uredbe SUT, in sicer vzpostavitev distribucijskega središča, ki je povezano s skupnim prevozom. Te dejavnosti zajemajo več kot pol količine, s katero OP trguje. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Zato se za pogodbena pogajanja OP uporablja odstopanje. |

(128)

Primer ocene v skladu s členom 171 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju poljščin, kjer se uporablja odstopanje:

Situacija

:

V regiji, kjer je veliko plovnih rek, je več proizvajalcev navadne pšenice in ječmena sklenilo izkoristiti geografske in naravne značilnosti krajine in ustanovilo OP, da bi v pristaniščih vzpostavili skupno distribucijsko središče. To kupcem omogoča neposreden prevoz proizvodov, ki so jih kupili od OP. Distribucijsko središče je vključeno v dejavnosti skupnega prevoza. OP organizira prevoz proizvoda s kmetijskega gospodarstva do distribucijskega središča. Poleg tega se OP v imenu svojih članov s strankami pogaja o dobavnih pogodbah, tj. izvaja pogodbena pogajanja. Dejavnosti vzpostavitve distribucijskega središča in skupnega prevoza zajemajo 85 % količine navadne pšenice in ječmena, s katerima OP trguje. Delež navadne pšenice in ječmena, ki ju OP prodaja, zajema 12,5 % oziroma 8 % celotne nacionalne proizvodnje teh poljščin. OP je nacionalne organe uradno obvestila o navadni pšenici in ječmenu, o katerih potekajo pogodbena pogajanja.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. Poleg tega OP koncentrira ponudbo in daje na trg poljščine. Količina navadne pšenice in ječmena, o kateri se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje. Nacionalni organi so bili uradno obveščeni o količini navadne pšenice in ječmena, o katerih potekajo pogodbena pogajanja. Z vzpostavitvijo distribucijskega središča, ki je povezano s skupnim prevozom pridelkov od proizvajalcev do distribucijskega središča, OP izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 171 uredbe SUT, in sicer vzpostavitev distribucijskega središča, ki je povezano s skupnim prevozom. Te dejavnosti zajemajo več kot pol količine, s katero OP trguje. Zato se lahko sprejme sklep, da so v skladu s poenostavljeno metodo zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti izpolnjene. Zato se za pogodbena pogajanja OP uporablja odstopanje.

| (129) | Primer ocene v skladu s členom 171 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju poljščin, kjer se ne uporablja odstopanje:













  Situacija | : | Priznana OP prodaja pšenico in ječmen svojih članov in nečlanov. Delež pšenice, ki ga proizvedejo člani OP in o katerem se pogaja, znaša 9,8 % nacionalne proizvodnje pšenice države članice A oziroma 11 % zadevne proizvodnje ječmena. Tržni delež OP znaša 12,2 % oziroma 14,1 %, če se upoštevata tudi pšenica in ječmen nečlanov. OP ne izvaja le pogodbenih pogajanj v imenu svojih članov, temveč namerava izvesti tudi naložbe v skladiščne prostore z nekaterimi stroji za predelavo (tj. za sušenje in čiščenje), ki bi zadoščali za 10 % njenih potreb po skladiščnih prostorih in približno 1 % skupne količine pšenice, ki jo prodaja OP (proizvod članov in nečlanov). Lokalna banka ji je odobrila posojilo za financiranje prostorov. OP trenutno ocenjuje različne ponudbe podjetij za gradnjo in prodajo opreme. OP namerava začeti uporabljati prostore čez šest do osem mesecev. Poleg tega OP svojim članom pošilja tudi tedenska glasila o spremembah na trgih in pomembnih novicah za pridelovalce pšenice. |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza | : | Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP koncentrira ponudbo in daje na trg poljščine. Delnice za pšenico in ječmen, kupljen od nečlanov, znašajo manj kot 25 % skupne količine pšenice in ječmena, o kateri se OP pogaja v obdobju enega leta. Količina pšenice ali ječmena, o kateri se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje, tudi če se upošteva prispevek nečlanov. OP ne izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 171 uredbe o SUT. OP namerava v zvezi s svojo proizvodnjo pšenice zagotoviti le eno dejavnost, ki bi lahko krepila učinkovitost, iz člena 171 uredbe o SUT (skupno skladiščenje). Zato se poenostavljena metoda za ocenjevanje skladnosti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti ne more uporabiti. Vendar bi se v tem primeru lahko uporabila alternativna metoda, opisana v odstavkih od (82) do (86). Zadevna OP je prejela kreditno linijo od banke in ponudbe različnih podjetij za gradnjo skladiščnih prostorov. Rok projekta je šest do osem mesecev. Zato se zdi, da se je OP zavezala k izvedbi naložbe v dejavnost za krepitev učinkovitosti, za gradnjo skladiščnega prostora za svojo proizvodnjo pšenice pa potrebuje le čas. Za OP bi se tako lahko uporabljalo odstopanje, če bodo ti skladiščni prostori po vsej verjetnosti znatno izboljšali učinkovitost. Vendar to ni verjetno, saj namerava OP zagotoviti skladiščenje za le 1 % skupne pšenice, s katero trguje. Glede drugih dejavnosti OP svojim članom zagotavlja informacije v obliki biltena. Mogoče je, da so take informacije uporabne in celo krepijo učinkovitost. Vendar se zdi malo verjetno, da bi zagotovljene informacije same po sebi znatno izboljševale učinkovitost. Na področju ječmena ne potekajo nobene dejavnosti za krepitev učinkovitosti in tudi niso načrtovane. Zato dejavnosti OP po vsej verjetnosti ne izboljšujejo znatno učinkovitosti in pogodbena pogajanja OP po vsej verjetnosti ne bodo skladna z odstopanjem. |

(129)

Primer ocene v skladu s členom 171 uredbe o SUT, ki jo izvede OP, ki posluje v sektorju poljščin, kjer se ne uporablja odstopanje:

Situacija

:

Priznana OP prodaja pšenico in ječmen svojih članov in nečlanov. Delež pšenice, ki ga proizvedejo člani OP in o katerem se pogaja, znaša 9,8 % nacionalne proizvodnje pšenice države članice A oziroma 11 % zadevne proizvodnje ječmena. Tržni delež OP znaša 12,2 % oziroma 14,1 %, če se upoštevata tudi pšenica in ječmen nečlanov. OP ne izvaja le pogodbenih pogajanj v imenu svojih članov, temveč namerava izvesti tudi naložbe v skladiščne prostore z nekaterimi stroji za predelavo (tj. za sušenje in čiščenje), ki bi zadoščali za 10 % njenih potreb po skladiščnih prostorih in približno 1 % skupne količine pšenice, ki jo prodaja OP (proizvod članov in nečlanov). Lokalna banka ji je odobrila posojilo za financiranje prostorov. OP trenutno ocenjuje različne ponudbe podjetij za gradnjo in prodajo opreme. OP namerava začeti uporabljati prostore čez šest do osem mesecev. Poleg tega OP svojim članom pošilja tudi tedenska glasila o spremembah na trgih in pomembnih novicah za pridelovalce pšenice.

Analiza

:

Pristojni nacionalni organ je OP uradno priznal. OP koncentrira ponudbo in daje na trg poljščine. Delnice za pšenico in ječmen, kupljen od nečlanov, znašajo manj kot 25 % skupne količine pšenice in ječmena, o kateri se OP pogaja v obdobju enega leta. Količina pšenice ali ječmena, o kateri se OP pogaja, ne presega 15 % nacionalne proizvodnje, tudi če se upošteva prispevek nečlanov. OP ne izvaja dejavnosti, ki bodo po vsej verjetnosti izboljšale učinkovitost, kot je navedeno v členu 171 uredbe o SUT. OP namerava v zvezi s svojo proizvodnjo pšenice zagotoviti le eno dejavnost, ki bi lahko krepila učinkovitost, iz člena 171 uredbe o SUT (skupno skladiščenje). Zato se poenostavljena metoda za ocenjevanje skladnosti z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti ne more uporabiti. Vendar bi se v tem primeru lahko uporabila alternativna metoda, opisana v odstavkih od (82) do (86). Zadevna OP je prejela kreditno linijo od banke in ponudbe različnih podjetij za gradnjo skladiščnih prostorov. Rok projekta je šest do osem mesecev. Zato se zdi, da se je OP zavezala k izvedbi naložbe v dejavnost za krepitev učinkovitosti, za gradnjo skladiščnega prostora za svojo proizvodnjo pšenice pa potrebuje le čas. Za OP bi se tako lahko uporabljalo odstopanje, če bodo ti skladiščni prostori po vsej verjetnosti znatno izboljšali učinkovitost. Vendar to ni verjetno, saj namerava OP zagotoviti skladiščenje za le 1 % skupne pšenice, s katero trguje. Glede drugih dejavnosti OP svojim članom zagotavlja informacije v obliki biltena. Mogoče je, da so take informacije uporabne in celo krepijo učinkovitost. Vendar se zdi malo verjetno, da bi zagotovljene informacije same po sebi znatno izboljševale učinkovitost. Na področju ječmena ne potekajo nobene dejavnosti za krepitev učinkovitosti in tudi niso načrtovane. Zato dejavnosti OP po vsej verjetnosti ne izboljšujejo znatno učinkovitosti in pogodbena pogajanja OP po vsej verjetnosti ne bodo skladna z odstopanjem.

---

(1)  Smernice o uporabi posebnih pravil iz členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT za sektorje oljčnega olja, govejega in telečjega mesa ter poljščin (v nadaljnjem besedilu: Smernice).

(2)  „Uredba o SUT“ je Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

(3)  Člen 206, odstavek 3 uredbe o SUT: „Komisija [...] po potrebi objavi smernice v pomoč nacionalnim organom za konkurenco ter podjetjem.“

(4)  Členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT se uporabljajo izključno za določeno kategorijo OP in ZOP, ki so jih države članice priznale v skladu s členom 152(1) in členom 156(1) uredbe o SUT, kar pomeni, da ta pravila ne veljajo za druge kategorije OP ali ZOP. Za več podrobnosti glej odstavek (53) spodaj.

(5)  Besedna zveza Sodišče Evropske unije v tem dokumentu pomeni Sodišče in Splošno sodišče.

(6)  Sodba v zadevi Maizena, 139/79, ECLI:EU:C:1980:250, točka 23; Sodba v zadevi Nemčija proti Svetu, C-280/93, ECLI:EU:C:1994:367, točka 61.

(7)  Člen 101 PDEU:

„1.   Kot nezdružljivi z notranjim trgom so prepovedani vsi sporazumi med podjetji, sklepi podjetniških združenj in usklajena ravnanja, ki bi lahko prizadeli trgovino med državami članicami in katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, zlasti tisti, ki:

| (a) | neposredno ali posredno določajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali posredno določajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja;

| (b) | omejujejo ali nadzorujejo proizvodnjo, trge, tehnični razvoj ali naložbe; |
| --- | --- |

(b)

omejujejo ali nadzorujejo proizvodnjo, trge, tehnični razvoj ali naložbe;

| (c) | določajo razdelitev trgov in virov nabave; |
| --- | --- |

(c)

določajo razdelitev trgov in virov nabave;

| (d) | uvajajo neenake pogoje za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in jih tako postavljajo v podrejen konkurenčni položaj; |
| --- | --- |

(d)

uvajajo neenake pogoje za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji in jih tako postavljajo v podrejen konkurenčni položaj;

| (e) | sklepajo pogodbe, ki sopogodbenikom narekujejo sprejetje dodatnih obveznosti, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb. |
| --- | --- |

(e)

sklepajo pogodbe, ki sopogodbenikom narekujejo sprejetje dodatnih obveznosti, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.

2.   Vsi sporazumi ali sklepi, ki jih ta člen prepoveduje, so nični.

3.   V naslednjih primerih se lahko določi, da se določbe odstavka 1 ne uporabljajo za:

| — | sporazume ali skupine sporazumov med podjetji, |
| --- | --- |

—

sporazume ali skupine sporazumov med podjetji,

| — | sklepe ali skupine sklepov podjetniških združenj in |
| --- | --- |

—

sklepe ali skupine sklepov podjetniških združenj in

| — | usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj, |
| --- | --- |

—

usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj,

ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potrošnikom pravičen delež doseženih koristi, in ki:

| (a) | zadevnim podjetjem ne določajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne; |
| --- | --- |

(a)

zadevnim podjetjem ne določajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne;

| (b) | takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo možnosti izključitve konkurence.“ |
| --- | --- |

(b)

takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo možnosti izključitve konkurence.“

(8)  Člen 102 PDEU:

8

„Kot nezdružljiva z notranjim trgom je prepovedana vsaka zloraba prevladujočega položaja enega ali več podjetij na notranjem trgu ali njegovem znatnem delu, kolikor bi lahko prizadela trgovino med državami članicami.

Takšna zloraba je zlasti:

| (a) | neposredno ali posredno določanje nepoštenih nakupnih ali prodajnih cen ali drugih nepoštenih pogojev poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali posredno določanje nepoštenih nakupnih ali prodajnih cen ali drugih nepoštenih pogojev poslovanja;

| (b) | omejevanje proizvodnje, trgov ali tehničnega razvoja na škodo potrošnikov; |
| --- | --- |

(b)

omejevanje proizvodnje, trgov ali tehničnega razvoja na škodo potrošnikov;

| (c) | uporaba neenakih pogojev za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji, ki slednje postavlja v podrejen konkurenčni položaj; |
| --- | --- |

(c)

uporaba neenakih pogojev za primerljive posle z drugimi trgovinskimi partnerji, ki slednje postavlja v podrejen konkurenčni položaj;

| (d) | sklepanje pogodb, ki sopogodbenikom narekujejo sprejetje dodatnih obveznosti, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.“ |
| --- | --- |

(d)

sklepanje pogodb, ki sopogodbenikom narekujejo sprejetje dodatnih obveznosti, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje nimajo nikakršne zveze s predmetom takšnih pogodb.“

(9)  Obvestilo Komisije – Smernice Komisije o konceptu vpliva na trgovino iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 81).

9

(10)  Gospodarska dejavnost je dejavnost ponujanja blaga in storitev na določenem trgu. Za podrobnosti glej npr. zadevo Komisija proti Italiji, 118/85, EU:C:1987:283, točka 7. Podjetje je subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost.

10

(11)  Za več podrobnosti in ozadje glej sodbo v zadevi Oude Luttikhuis, C-399/93, EU:C:1995:434, točke od 10 do 16. Glej tudi mnenje generalnega pravobranilca Tesaura v tej zadevi, EU:C:1995:277, točki 29 in 30.

11

(12)  Za podrobnosti glej Obvestilo Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5).

12

(13)  Sodba v zadevi United Brands, 27/76, EU:C:1995:277, točka 65.

13

(14)  Izključevalna zloraba pomeni tiste prakse, ki ne temeljijo na običajni uspešnosti poslovanja in katerih cilj je škoditi konkurenčnemu položaju konkurentov prevladujočega podjetja ali pa jih v celoti izključiti iz trga, s čimer škodijo strankam (kot so zavrnitev dobave in izdaje dovoljenja ter oderuške cene). Po drugi strani izkoriščevalna zloraba vključuje poskus prevladujočega podjetja, da izkoristi priložnosti, ki jih ima zaradi svoje tržne moči, in tako neposredno škodi strankam, na primer z določitvijo previsokih cen.

14

(15)  Za podrobnosti glej Obvestilo Komisije – Smernice Komisije o konceptu vpliva na trgovino iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 81).

15

(16)  Glej med drugim sodbo v zadevi Oude Luttikhuis EU:C:1995:434, točka 12, in sodbo v zadevi Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), C-250/92, EU:C:1994:413, npr. točka 32.

16

(17)  Npr. sodba v zadevi Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG), EU:C:1994:413, točka 35; sodba v zadevi Oude Luttikhuis EU:C:1995:434, točka 14.

17

(18)  Uredba Komisije (EU) št. 1218/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji in usklajena ravnanja (UL L 335, 18.12.2010, str. 43).

18

(19)  Za več podrobnosti o opredelitvah pojmov glej člen 1 uredbe o skupinski izjemi za specializacije.

19

(20)  Členi 2, 3 in 4 uredbe o skupinski izjemi za specializacije.

20

(21)  Člen 4 uredbe o skupinski izjemi za specializacije.

21

(22)  Sodba v zadevi Frubo, 71/74, EU:C:1975:61; sodba z dne 14. maja 1997 v zadevi Florimex, T-70/92 in T-71/92, EU:T:1997:69; sodba v zadevi Oude Luttikhuis EU:C:1995:434; sodba z dne 13. decembra 2006, FNCBV proti Komisiji, T-217/03 in T-245/03, EU:T:2006:391.

22

(23)  Smernice se uporabljajo za dobavne pogodbe, o katerih se pogajajo OP v imenu svojih članov, ne glede na raven združevanja, razen za dejavnosti, ki pomenijo koncentracijo v smislu člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (uredba o združitvah, UL L 24, 29.1.2004, str. 1), na primer v primeru skupnih podjetij, ki trajno opravljajo vse funkcije samostojnega gospodarskega subjekta.

23

(24)  Naslednje živo govedo, predvideno za zakol, ureja člen 170 uredbe o SUT:

24

| (a) | govedo iz podrodu Bibos ali Poephagus, mase nad 80 kg, vendar ne več kot 160 kg, za zakol, pod oznako KN ex 0102 29 21; |
| --- | --- |

(a)

govedo iz podrodu Bibos ali Poephagus, mase nad 80 kg, vendar ne več kot 160 kg, za zakol, pod oznako KN ex 0102 29 21;

Bibos

Poephagus

| (b) | govedo iz podrodu Bibos ali Poephagus, mase nad 160 kg, vendar ne več kot 300 kg, za zakol, pod oznako KN ex 0102 29 41; |
| --- | --- |

(b)

govedo iz podrodu Bibos ali Poephagus, mase nad 160 kg, vendar ne več kot 300 kg, za zakol, pod oznako KN ex 0102 29 41;

Bibos

Poephagus

| (c) | govedo iz podrodu Bibos ali Poephagus, mase nad 300 kg, za zakol, pod oznako KN ex 0102 29 51; |
| --- | --- |

(c)

govedo iz podrodu Bibos ali Poephagus, mase nad 300 kg, za zakol, pod oznako KN ex 0102 29 51;

Bibos

Poephagus

| (d) | krave za zakol pod oznako KN ex 0102 29 61 ter |
| --- | --- |

(d)

krave za zakol pod oznako KN ex 0102 29 61 ter

| (e) | drugo govedo za zakol, ki spada pod oznako KN ex 0102 29 91. |
| --- | --- |

(e)

drugo govedo za zakol, ki spada pod oznako KN ex 0102 29 91.

Govedo za pitanje in zakol ni zajeto v oznakah KN, navedenih v členu 170 uredbe o SUT.

(25)  Člen 171 uredbe o SUT zajema naslednje proizvode, ki niso namenjeni za setev, v primeru ječmena pa niso namenjeni za proizvodnjo sladu:

25

| (a) | navadna pšenica, ki spada pod oznako KN ex 1001 99 00; |
| --- | --- |

(a)

navadna pšenica, ki spada pod oznako KN ex 1001 99 00;

| (b) | ječmen, ki spada pod oznako KN ex 1003 90 00; |
| --- | --- |

(b)

ječmen, ki spada pod oznako KN ex 1003 90 00;

| (c) | koruza, ki spada pod oznako KN 1005 90 00; |
| --- | --- |

(c)

koruza, ki spada pod oznako KN 1005 90 00;

| (d) | rž, ki spada pod oznako KN 1002 90 00; |
| --- | --- |

(d)

rž, ki spada pod oznako KN 1002 90 00;

| (d) | trda pšenica, ki spada pod oznako KN 1001 19 00; |
| --- | --- |

(d)

trda pšenica, ki spada pod oznako KN 1001 19 00;

| (f) | oves, ki spada pod oznako KN 1004 90 00; |
| --- | --- |

(f)

oves, ki spada pod oznako KN 1004 90 00;

| (g) | tritikala, ki spada pod oznako KN ex 1008 60 00; |
| --- | --- |

(g)

tritikala, ki spada pod oznako KN ex 1008 60 00;

| (h) | seme oljne ogrščice, ki spada pod oznako KN ex 1205; |
| --- | --- |

(h)

seme oljne ogrščice, ki spada pod oznako KN ex 1205;

| (i) | sončnično seme, ki spada pod oznako KN ex 1206 00; |
| --- | --- |

(i)

sončnično seme, ki spada pod oznako KN ex 1206 00;

| (j) | soja, ki spada pod oznako KN 1201 90 00; |
| --- | --- |

(j)

soja, ki spada pod oznako KN 1201 90 00;

| (k) | bob, ki spada pod oznaki KN ex 0708 in ex 0713; |
| --- | --- |

(k)

bob, ki spada pod oznaki KN ex 0708 in ex 0713;

| (l) | navadni grah, ki spada pod oznaki KN ex 0708 in ex 0713. |
| --- | --- |

(l)

navadni grah, ki spada pod oznaki KN ex 0708 in ex 0713.

(26)  Za razmerje med členi 169, 170 in 171 uredbe o SUT s členoma 101 in 102 PDEU glej oddelek 2.4 teh smernic.

26

(27)  Glej uvodno izjavo 139 uredbe o SUT.

27

(28)  Odstavek 2(d) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

28

(29)  Odstop od pogodbe je lahko nujen na primer pri slabem pridelku, ki je posledica vremenskih razmer ali bolezni.

29

(30)  Strategija komercializacije OP lahko zahteva načrtovanje proizvodnje članov, da se zagotovi, da člani organizaciji proizvajalcev dobavijo proizvode v skladu s strategijo komercializacije. Načrtovanje proizvodnje poteka pred začetkom proizvodnega cikla, ko je še mogoče vplivati na količino proizvodnje, kakršno OP potrebuje. V situaciji, ko je načrtovanje proizvodnje del strategije komercializacije OP, se odstopanje uporablja. Vendar se take okoliščine razlikujejo od situacije, ko se izvede načrtovanje proizvodnje zunaj take strategije, na primer če OP skupno načrtovanje koordinira z drugo OP ali če OP koordinira skupno načrtovanje proizvodnje s svojimi člani za proizvode, ki jih ti člani prodajo izven OP. V tem primeru lahko načrtovanje proizvodnje zajemajo druga odstopanja od pravil o konkurenci v skladu z uredbo o SUT ali splošnimi pravili o konkurenci.

30

(31)  Strategija komercializacije OP lahko zahteva določanje koledarskih rokov in obsega proizvodnje, s katero OP trguje. To lahko privede do tega, da OP skladišči del proizvodnje ali da se odloči, da bo določene količine zaradi razmer na trgu prodala pozneje. Za take odločitve se odstopanje uporablja, saj so del strategije komercializacije OP. Vendar to odstopanje ne zajema nobenega sporazuma, ki bi ga podpisali OP in/ali njeni člani, v zvezi s proizvodi, ki jih ne trži OP.

31

(32)  V skladu s strategijo komercializacije OP je morda potrebna izmenjava poslovno občutljivih informacij med člani, da se na primer ugotovi zmogljivost članov za povečanje dobave OP. Zato bi se odstopanje uporabljalo v situaciji, ko je izmenjava poslovno občutljivih informacij del strategije komercializacije OP. Vendar se te okoliščine razlikujejo od situacije, ko se izmenjava poslovno občutljivih informacij izvaja zunaj take strategije. To bi se zgodilo, če bi se informacije nanašale na primer na obsege proizvodnje, ki jih proizvajalci prodajo izven OP. V tem primeru lahko izmenjavo poslovno občutljivih informacij zajemajo druga odstopanja od pravil konkurence v skladu z uredbo o SUT ali splošnimi pravili o konkurenci.

32

(33)  Glej odstavek 2(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

33

(34)  Glej odstavek 2(b) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

34

(35)  To je le pregled najpomembnejših pogojev. Posebni elementi so podrobno obravnavani v naslednjih oddelkih, popoln seznam pa je naveden v zadevni zakonodaji, in sicer členih 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

35

(36)  UL C 11, 14.1.2011, str. 1.

36

(37)  Glej odstavke 150 do 293 Smernic o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju.

37

(38)  Za podrobnosti o sporazumih o skupnem trgovanju glej odstavke 225 do 257 Smernic o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju.

38

(39)  UL C 101, 27.4.2004, str. 97.

39

(40)  Člen 152(1) uredbe o SUT:

40

„Organizacije proizvajalcev

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki:

| (a) | jih sestavljajo in v skladu s točko (c) člena 153(2) nadzorujejo proizvajalci v določenem sektorju iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo in v skladu s točko (c) člena 153(2) nadzorujejo proizvajalci v določenem sektorju iz člena 1(2);

| (b) | so ustanovljene na pobudo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

so ustanovljene na pobudo proizvajalcev;

| (c) | si prizadevajo za specifični cilj, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:






  (i) | zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; |
| --- | --- | --- |

(c)

si prizadevajo za specifični cilj, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:

(i)

zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine;

| (ii) | koncentracija ponudbe in dajanje proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani, na trg, vključno z neposrednim trženjem; |
| --- | --- |

(ii)

koncentracija ponudbe in dajanje proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani, na trg, vključno z neposrednim trženjem;

| (iii) | optimizacija proizvodnih stroškov in donosnosti naložb zaradi uporabe okoljskih standardov in standardov glede dobrobiti živali ter stabilizacija cen proizvajalcev; |
| --- | --- |

(iii)

optimizacija proizvodnih stroškov in donosnosti naložb zaradi uporabe okoljskih standardov in standardov glede dobrobiti živali ter stabilizacija cen proizvajalcev;

| (iv) | raziskovanje in oblikovanje pobud na področju trajnostnih načinov pridelave, inovativnih praks, gospodarske konkurenčnosti in tržnih trendov; |
| --- | --- |

(iv)

raziskovanje in oblikovanje pobud na področju trajnostnih načinov pridelave, inovativnih praks, gospodarske konkurenčnosti in tržnih trendov;

| (v) | spodbujanje uporabe okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave ter postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobre razmere za živali, in nudenje tehnične pomoči zanje; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje uporabe okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave ter postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobre razmere za živali, in nudenje tehnične pomoči zanje;

| (vi) | spodbujanje uporabe proizvodnih standardov, izboljšanja kakovosti proizvodov in razvijanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov z nacionalnim znakom kakovosti ter zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči; |
| --- | --- |

(vi)

spodbujanje uporabe proizvodnih standardov, izboljšanja kakovosti proizvodov in razvijanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov z nacionalnim znakom kakovosti ter zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči;

| (vii) | ravnanje s stranskimi proizvodi in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine, ter ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(vii)

ravnanje s stranskimi proizvodi in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine, ter ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti;

| (viii) | prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(viii)

prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb;

| (ix) | oblikovanje pobud na področju promocije in trženja; |
| --- | --- |

(ix)

oblikovanje pobud na področju promocije in trženja;

| (x) | upravljanje vzajemnih skladov, navedenih v operativnih programih v sektorju sadja in zelenjave iz člena 31(2) te uredbe in členu 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013; |
| --- | --- |

(x)

upravljanje vzajemnih skladov, navedenih v operativnih programih v sektorju sadja in zelenjave iz člena 31(2) te uredbe in členu 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013;

| (xi) | zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in zavarovalnih shem.“ |
| --- | --- |

(xi)

zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in zavarovalnih shem.“

(41)  OP si prizadeva za učinkovito prodajo proizvodov, kar pomeni, da ne izvaja le skupne tržne strategije, temveč pripravlja prodajne ponudbe in sklepa prodajne posle s strankami/kupci v zvezi s proizvodi svojih članov.

41

(42)  Prvi pododstavek odstavka 1 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

42

(43)  Odstavek 2(d) členov od 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

43

(44)  Nečlan je lahko proizvajalec, ki ni član OP, ali trgovec. Nečlani neposredno ne sodelujejo pri pogodbenih pogajanjih, ki jih izvaja OP v imenu svojih članov, kar pomeni, da se OP pogaja neodvisno od nečlanov. OP proizvode nečlanov odkupi ločeno od nečlanov, pogajanja z nečlani pa niso del pogodbenih pogajanj, zato se zanje odstopanje ne uporablja.

44

(45)  Podčrtava je dodana.

45

(46)  Vendar mora priznana OP prenesti dejavnost na zunanjega izvajalca v skladu s členom 155 uredbe o SUT. Države članice morajo to dovoliti vnaprej. Zunanje izvajanje proizvodnje ni dovoljeno. OP je še naprej odgovorna za izvajanje dejavnosti, prenesene na zunanjega izvajalca, ter splošno upravljanje, nadzor in spremljanje poslovnega dogovora za izvajanje dejavnosti. Dodatne podrobnosti o zunanjem izvajanju bodo določene v Delegirani uredbi Komisije, ki bo sprejeta.

46

(47)  Ker se ta preskus učinkovitosti nanaša na izpolnitev ciljev SKP ob upoštevanju posebne pravne podlage iz členov 39 in 42 PDEU za pravila o konkurenci pri proizvodnji kmetijskih proizvodov in trgovini z njimi, se razlikuje od ostalih preskusov učinkovitosti, ki bi se uporabljali pri krepitvi konkurence v drugih sektorjih.

47

(48)  Točki (a) in (b) pododstavka 3 odstavka 1 členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

48

(49)  Te dejavnosti so:

49

| (i) | skupna distribucija, vključno s skupno prodajno mrežo ali skupnim prevozom; |
| --- | --- |

(i)

skupna distribucija, vključno s skupno prodajno mrežo ali skupnim prevozom;

| (ii) | skupno pakiranje, označevanje ali promocija, pri čemer se prvi dve dejavnosti nanašata le na sektor oljčnega olja; |
| --- | --- |

(ii)

skupno pakiranje, označevanje ali promocija, pri čemer se prvi dve dejavnosti nanašata le na sektor oljčnega olja;

| (iii) | skupna organizacija nadzora kakovosti; |
| --- | --- |

(iii)

skupna organizacija nadzora kakovosti;

| (iv) | skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov; |
| --- | --- |

(iv)

skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov;

| (v) | skupna predelava, pri čemer se ta dejavnost nanaša le na sektor oljčnega olja; |
| --- | --- |

(v)

skupna predelava, pri čemer se ta dejavnost nanaša le na sektor oljčnega olja;

| (vi) | skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri proizvodnji proizvoda, pri čemer se ta dejavnost nanaša le na sektorja oljčnega olja ter govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(vi)

skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri proizvodnji proizvoda, pri čemer se ta dejavnost nanaša le na sektorja oljčnega olja ter govejega in telečjega mesa;

| (vii) | skupno javno naročanje vložkov. |
| --- | --- |

(vii)

skupno javno naročanje vložkov.

(50)  Po podatkih iz poročila „EU olive oil farms report based on FADN data“ (Poročilo o kmetijskih gospodarstvih EU, ki proizvajajo oljčno olje, na podlagi podatkov mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev; http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, str. 57–76) so leta 2010 v Grčiji, Italiji in Španiji stroški gnojil znašali v povprečju 18 % operativnih stroškov (na kmetijskih gospodarstvih, specializiranih za proizvodnjo oljčnega olja), stroški pesticidov 14 % ter stroški goriva in energije 27 %.

50

(51)  Po podatkih poročila „EU beef farms report 2012 based on FADN data“ (Poročilo o kmetijskih gospodarstvih EU, ki redijo govedo, iz leta 2012 na podlagi podatkov mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev) so stroški krme v EU-27 leta 2011 znašali 41 % operativnih stroškov za plemenske živali in pitance, stroški kupljenih živali so znašali 22 %, stroški goriva in energije pa 7 %. http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, str. 69.

51

(52)  Po podatkih poročila „EU cereal farms report 2013 based on FADN data“ (Poročilo o kmetijskih gospodarstvih EU, ki pridelujejo žita, iz leta 2013 na podlagi podatkov mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev; http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, str. 26–79) so stroški gnojil v EU-27 leta 2011 na primer za pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo v povprečju znašali 24 % operativnih stroškov, stroški pesticidov 11 %, stroški goriva in energije pa 17 %.

52

(53)  Če so izpolnjeni elementi poenostavljene metode v smislu količine in stroškov, kot je opisano zgoraj, bodo po vsej verjetnosti izpolnjene tudi zahteve preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti. Če ti elementi niso izpolnjeni, bi bilo treba skladnost z zahtevami preskusa znatnega izboljšanja učinkovitosti oceniti na podlagi dejstev posameznega primera za zagotovitev, da dejavnosti OP znatno izboljšujejo učinkovitost in tako na splošno prispevajo k izpolnitvi ciljev SKP.

53

(54)  Glej opombo 53.

54

(55)  Odstavek 2(a) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

55

(56)  Odstavek 2(e) in (f) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

56

(57)  Odstavek 2(c) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

57

(58)  Člen 170(1)(a) in (b) ter člen 171(1)(a)–(l) uredbe o SUT.

58

(59)  Oljčno olje: UL C 256, 7.8.2014, str. 4.

59

Poljščine: UL C 256, 7.8.2014, str. 1.

Goveje in telečje meso: UL C 256, 7.8.2014, str. 3.

(60)  Oljčno olje: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_en.htm.

60

Goveje in telečje meso: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_en.htm.

Poljščine: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm.

(61)  Olimpijsko povprečje se izračuna na podlagi podatkov o proizvodnji zadnjih 5 let: najboljše in najslabše leto se ne upoštevata, povprečje pa se izračuna s podatki za preostala 3 leta.

61

(62)  Odstavek 2(g) členov 169, 170 in 171 uredbe o SUT.

62

(63)  Ta možnost velja le za sektorja govejega in telečjega mesa ter poljščin, tj. ne za sektor oljčnega olja, za katerega so relevantni le pogoji iz točke a ali c.

63

(64)  Npr. sodba z dne 28. februarja 2002 v zadevi Atlantic Container Line proti Komisiji, T-395/94, ECLI:EU:T:2002:49, točka 330.

64

(65)  Npr. sodba v zadevi Metro proti Komisiji, 26/76, ECLI:EU:C:1977:167, točka 21: „[...] Čeprav je cenovna konkurenčnost tako pomembna, da se nikoli ne sme izključiti, ni edina učinkovita oblika konkurence ali oblika, ki mora imeti v vseh okoliščinah prednost. Pooblastila, ki jih ima Komisija v skladu s členom 85(3), kažejo, da se zahteve za ohranjanje delujoče konkurence lahko uskladijo z varovanjem ciljev različne narave, zato so nekatere omejitve konkurence dovoljene, če so nujne za doseganje navedenih ciljev in če ne izključujejo konkurence na znatnem delu skupnega trga. [...]“.

65

[...] Čeprav je cenovna konkurenčnost tako pomembna, da se nikoli ne sme izključiti, ni edina učinkovita oblika konkurence ali oblika, ki mora imeti v vseh okoliščinah prednost. Pooblastila, ki jih ima Komisija v skladu s členom 85(3), kažejo, da se zahteve za ohranjanje delujoče konkurence lahko uskladijo z varovanjem ciljev različne narave, zato so nekatere omejitve konkurence dovoljene, če so nujne za doseganje navedenih ciljev in če ne izključujejo konkurence na znatnem delu skupnega trga. [...]

(66)  V tem okviru je treba opozoriti, da morajo subjekti, za katere se uporablja odstopanje, spoštovati prag tržne moči, in sicer 15-odstotni prag nacionalne proizvodnje za goveje in telečje meso ter poljščine in 20-odstotni prag upoštevnega trga za oljčno olje.

66

(67)  Sporočilo Komisije – Smernice Komisije o uporabi člena 81(3) Pogodbe [zdaj člen 101(3) PDEU], UL C 101, 27.4.2004, str. 97.

67

(68)  Glej oddelek 3.5 za zgornjo mejo proizvodnje.

68

(69)  Obvestilo Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5).

69

(70)  To vključuje predhodne preiskave organov za konkurenco (GD za konkurenco Evropske komisije in zadeve, ki jih je preiskoval španski nacionalni organ za konkurenco) in informacije, ki jih je Evropska komisija pridobila od izvajalcev.

70

(71)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 29/2012 z dne 13. januarja 2012 o tržnih standardih za oljčno olje, UL L 12, 14.1.2012, str. 14 (kot je bila spremenjena).

71

---

PRILOGA I

---

PRILOGA II

---