# Europeiska unionens C 440/30 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 440 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången30 december 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 440

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången30 december 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 14–17 januari 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 92 E, 28.3.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 14–17 januari 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 92 E, 28.3.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 92 E, 28.3.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 15 januari 2013 |
| 2015/C 440/01 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om förnyelse av stadsbebyggelse som bidrag till ekonomisk tillväxt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik (2011/2311(INI)) | 2 |
| 2015/C 440/02 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om att optimera den territoriella utvecklingens roll i sammanhållningspolitiken (2011/2312(INI)) | 6 |
| 2015/C 440/03 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om Europeiska unionens solidaritetsfond, genomförande och tillämpning (2012/2075(INI)) | 13 |
| 2015/C 440/04 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (2012/2024(INL)) | 17 |
| 2015/C 440/05 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (2012/2061(INL)) | 23 |
| 2015/C 440/06 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 EU:s strategi för Afrikas horn (2012/2026(INI)) | 38 |
| 2015/C 440/07 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 över utvecklingsaspekter av immaterialrätt när det gäller genetiska resurser: inverkan på fattigdomsminskningen i utvecklingsländer (2012/2135(INI)) | 55 |
| | Onsdagen den 16 januari 2013 |
| 2015/C 440/08 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om de offentliga finanserna i EMU 2011 och 2012 (2011/2274(INI)) | 62 |
| 2015/C 440/09 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013, om att inrätta en ungdomsgaranti (2012/2901(RSP)) | 67 |
| 2015/C 440/10 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om rollen för EU:s sammanhållningspolitik och dess aktörer i genomförandet av den nya europeiska energipolitiken (2012/2099(INI)) | 69 |
| 2015/C 440/11 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (2012/2028(INI)) | 74 |
| | Torsdagen den 17 januari 2013 |
| 2015/C 440/12 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak<k (2012/2850(RSP)) | 83 |
| 2015/C 440/13 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om genomförandet av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och stater i östra och södra Afrika mot bakgrund av den nuvarande situationen i Zimbabwe (2013/2515(RSP)) | 89 |
| 2015/C 440/14 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (2012/2920(RSP)) | 92 |
| 2015/C 440/15 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om offren för den senaste tidens bränder i textilfabriker, framför allt i Bangladesh (2012/2908(RSP)) | 94 |
| 2015/C 440/16 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om rekommendationerna från konferensen om utvärdering av icke-spridningsfördraget avseende upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern (2012/2890(RSP)) | 97 |
| 2015/C 440/17 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras till EU från tredjeländer (2012/2923(RSP)) | 100 |
| 2015/C 440/18 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om handelsförhandlingarna mellan EU och Mercosur (2012/2924(RSP)) | 101 |
| 2015/C 440/19 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om våld mot kvinnor i Indien (2013/2512(RSP)) | 103 |
| 2015/C 440/20 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om läget för de mänskliga rättigheterna i Bahrain (2013/2513(RSP)) | 107 |
| 2015/C 440/21 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken (2013/2514(RSP)) | 111 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 15 januari 2013

2015/C 440/01

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om förnyelse av stadsbebyggelse som bidrag till ekonomisk tillväxt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik (2011/2311(INI))

2

2015/C 440/02

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om att optimera den territoriella utvecklingens roll i sammanhållningspolitiken (2011/2312(INI))

6

2015/C 440/03

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om Europeiska unionens solidaritetsfond, genomförande och tillämpning (2012/2075(INI))

13

2015/C 440/04

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (2012/2024(INL))

17

2015/C 440/05

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (2012/2061(INL))

23

2015/C 440/06

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 EU:s strategi för Afrikas horn (2012/2026(INI))

38

2015/C 440/07

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 över utvecklingsaspekter av immaterialrätt när det gäller genetiska resurser: inverkan på fattigdomsminskningen i utvecklingsländer (2012/2135(INI))

55

Onsdagen den 16 januari 2013

2015/C 440/08

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om de offentliga finanserna i EMU 2011 och 2012 (2011/2274(INI))

62

2015/C 440/09

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013, om att inrätta en ungdomsgaranti (2012/2901(RSP))

67

2015/C 440/10

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om rollen för EU:s sammanhållningspolitik och dess aktörer i genomförandet av den nya europeiska energipolitiken (2012/2099(INI))

69

2015/C 440/11

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (2012/2028(INI))

74

Torsdagen den 17 januari 2013

2015/C 440/12

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak<k (2012/2850(RSP))

83

2015/C 440/13

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om genomförandet av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och stater i östra och södra Afrika mot bakgrund av den nuvarande situationen i Zimbabwe (2013/2515(RSP))

89

2015/C 440/14

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (2012/2920(RSP))

92

2015/C 440/15

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om offren för den senaste tidens bränder i textilfabriker, framför allt i Bangladesh (2012/2908(RSP))

94

2015/C 440/16

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om rekommendationerna från konferensen om utvärdering av icke-spridningsfördraget avseende upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern (2012/2890(RSP))

97

2015/C 440/17

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras till EU från tredjeländer (2012/2923(RSP))

100

2015/C 440/18

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om handelsförhandlingarna mellan EU och Mercosur (2012/2924(RSP))

101

2015/C 440/19

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om våld mot kvinnor i Indien (2013/2512(RSP))

103

2015/C 440/20

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om läget för de mänskliga rättigheterna i Bahrain (2013/2513(RSP))

107

2015/C 440/21

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken (2013/2514(RSP))

111

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 16 januari 2013 |
| 2015/C 440/22 | Europaparlamentets beslut av den 16 januari 2013 om ändring av artikel 15.2 i arbetsordningen avseende val av vice talmän (2012/2020(REG)) | 116 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 16 januari 2013

2015/C 440/22

Europaparlamentets beslut av den 16 januari 2013 om ändring av artikel 15.2 i arbetsordningen avseende val av vice talmän (2012/2020(REG))

116

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Onsdagen den 16 januari 2013 |
| 2015/C 440/23 | P7_TA(2013)0008Klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (omarbetning) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013 om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (omarbetning) | 117 |
| 2015/C 440/24 | P7_TA(2013)0009Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet | 186 |
| 2015/C 440/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Nagoya–Kuala Lumpur-tilläggsprotokollet om ansvarighet och rättslig prövning till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE)) | 192 |
| 2015/C 440/26 | P7_TA(2013)0012Kreditvärderingsinstitut ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut | 193 |
| 2015/C 440/27 | P7_TA(2013)0013Företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och förvaltare av alternativa investeringsfonder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut, direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg | 194 |
| 2015/C 440/28 | P7_TA(2013)0014Flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden | 195 |
| | Torsdagen den 17 januari 2013 |
| 2015/C 440/29 | Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – 2013/2503(RSP)) | 200 |
| 2015/C 440/30 | Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – 2013/2504(RSP)) | 238 |
| 2015/C 440/31 | Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – 2013/2505(RSP)) | 276 |
| 2015/C 440/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE)) | 301 |
| 2015/C 440/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE)) | 302 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 16 januari 2013

2015/C 440/23

P7_TA(2013)0008Klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (omarbetning) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))P7_TC1-COD(2012)0007Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013 om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (omarbetning)

117

2015/C 440/24

P7_TA(2013)0009Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))P7_TC1-COD(2011)0218Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet

186

2015/C 440/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Nagoya–Kuala Lumpur-tilläggsprotokollet om ansvarighet och rättslig prövning till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

192

2015/C 440/26

P7_TA(2013)0012Kreditvärderingsinstitut ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))P7_TC1-COD(2011)0361Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut

193

2015/C 440/27

P7_TA(2013)0013Företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och förvaltare av alternativa investeringsfonder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))P7_TC1-COD(2011)0360Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut, direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg

194

2015/C 440/28

P7_TA(2013)0014Flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))P7_TC1-COD(2012)0077Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden

195

Torsdagen den 17 januari 2013

2015/C 440/29

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – 2013/2503(RSP))

200

2015/C 440/30

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – 2013/2504(RSP))

238

2015/C 440/31

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – 2013/2505(RSP))

276

2015/C 440/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

301

2015/C 440/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

302

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

30.12.2015

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2012–2013

Sammanträdena den 14–17 januari 2013

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 92 E, 28.3.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 15 januari 2013

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/2

---

P7_TA(2013)0001

Förnyelse av stadsbebyggelse som bidrag till ekonomisk tillväxt

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om förnyelse av stadsbebyggelse som bidrag till ekonomisk tillväxt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik (2011/2311(INI))

(2015/C 440/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 174 och 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilka fastställer målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och anger de finansiella strukturinstrument som ska användas för att uppnå detta, och föreskriver att Europeiska regionala utvecklingsfondens syfte är att bistå med att avhjälpa de största regionala obalanserna i unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 174 och 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilka fastställer målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och anger de finansiella strukturinstrument som ska användas för att uppnå detta, och föreskriver att Europeiska regionala utvecklingsfondens syfte är att bistå med att avhjälpa de största regionala obalanserna i unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2010 om att uppnå verklig territoriell, social och ekonomisk sammanhållning inom EU – en nödvändig förutsättning för global konkurrenskraft? (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2010 om att uppnå verklig territoriell, social och ekonomisk sammanhållning inom EU – en nödvändig förutsättning för global konkurrenskraft? (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 om slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 om slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid (COM(2010)0642),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning (COM(2010)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (COM(2011)0021),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om lägesrapport om och framtida synergier för ökad effektivitet mellan Europeiska regionala utvecklingsfonden och andra strukturfonder (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om lägesrapport om och framtida synergier för ökad effektivitet mellan Europeiska regionala utvecklingsfonden och andra strukturfonder (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011Bortom BNP – Att mäta framsteg i en föränderlig värld
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011Bortom BNP – Att mäta framsteg i en föränderlig värld
   (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla
   (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla
   (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om kommissionens femte sammanhållningsrapport och strategin för sammanhållningspolitiken efter 2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om kommissionens femte sammanhållningsrapport och strategin för sammanhållningspolitiken efter 2013 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om utnyttjandet av struktur- och sammanhållningsfonderna: lärdomar för EU:s framtida sammanhållningspolitik (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om utnyttjandet av struktur- och sammanhållningsfonderna: lärdomar för EU:s framtida sammanhållningspolitik (7),

| — | med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådet förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om temat Mot en ny kultur för rörlighet i städer (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om temat Mot en ny kultur för rörlighet i städer (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om den urbana dimensionen av sammanhållningspolitiken under den nya programperioden (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om den urbana dimensionen av sammanhållningspolitiken under den nya programperioden (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 april 2009 om handlingsplanen för rörlighet i städerna (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 april 2009 om handlingsplanen för rörlighet i städerna (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om den urbana dimensionen och utvidgningen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om den urbana dimensionen och utvidgningen (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 september 2006 om den temainriktade strategin för stadsmiljön (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2006 om den temainriktade strategin för stadsmiljön (14),

| — | med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa, som godkändes i samband med det informella ministermöte om stadsutveckling och territoriell sammanhållning som hölls den 24–25 maj 2007 i Leipzig, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa, som godkändes i samband med det informella ministermöte om stadsutveckling och territoriell sammanhållning som hölls den 24–25 maj 2007 i Leipzig,

| — | med beaktande av Toledoförklaringen för stadsutveckling, som godkändes i samband med det informella ministermöte som hölls den 22 juni 2010 i Toledo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Toledoförklaringen för stadsutveckling, som godkändes i samband med det informella ministermöte som hölls den 22 juni 2010 i Toledo,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0406/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0406/2012), och av följande skäl:

| A. | 80 procent av Europas invånare bor i tätorter (en siffra som hela tiden ökar genom den accelererande utflyttningen från landsbygd till städer), i vilka den ekonomiska krisens följder känns av i större utsträckning. Det är också i tätorterna som utmaningen att bekämpa klimatförändringarna, skapa arbetstillfällen samt främja välstånd och livskvalitet är som störst. |
| --- | --- |

A.

80 procent av Europas invånare bor i tätorter (en siffra som hela tiden ökar genom den accelererande utflyttningen från landsbygd till städer), i vilka den ekonomiska krisens följder känns av i större utsträckning. Det är också i tätorterna som utmaningen att bekämpa klimatförändringarna, skapa arbetstillfällen samt främja välstånd och livskvalitet är som störst.

| B. | Tätorterna måste upprätta handlingsplaner på medellång och lång sikt avseende hållbar ekonomisk, social och territoriell utveckling. |
| --- | --- |

B.

Tätorterna måste upprätta handlingsplaner på medellång och lång sikt avseende hållbar ekonomisk, social och territoriell utveckling.

| C. | Städerna utgör den ekonomiska motorn och motorn för produktion och sysselsättning, men samtidigt är det i städerna som man påträffar fenomen som okontrollerad stadsutbredning, arbetslöshet och, i mer allmänna termer, social utestängning och segregering samt miljöföroreningar. |
| --- | --- |

C.

Städerna utgör den ekonomiska motorn och motorn för produktion och sysselsättning, men samtidigt är det i städerna som man påträffar fenomen som okontrollerad stadsutbredning, arbetslöshet och, i mer allmänna termer, social utestängning och segregering samt miljöföroreningar.

| D. | Starka stadsområden ger positiva återverkningar på den omgivande landsbygden och kan därför komma att ge spridningseffekter. |
| --- | --- |

D.

Starka stadsområden ger positiva återverkningar på den omgivande landsbygden och kan därför komma att ge spridningseffekter.

| E. | Begreppet förort måste omdefinieras för att hejda de nuvarande tendenserna till bostadssegregation, som ger upphov till social polarisering. |
| --- | --- |

E.

Begreppet förort måste omdefinieras för att hejda de nuvarande tendenserna till bostadssegregation, som ger upphov till social polarisering.

| F. | De omvandlingsprocesser som pågår i städerna skapar allt större förväntningar och problem, som myndigheter och andra offentliga organ traditionellt arbetar hårt för att tillmötesgå respektive lösa. Således behövs det innovativa och helhetsinriktade mekanismer för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

F.

De omvandlingsprocesser som pågår i städerna skapar allt större förväntningar och problem, som myndigheter och andra offentliga organ traditionellt arbetar hårt för att tillmötesgå respektive lösa. Således behövs det innovativa och helhetsinriktade mekanismer för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| G. | De sociodemografiska förändringarna i många städer har lett till att människor flyttar från de äldre stadsdelarna till nya och mer avlägset belägna bostadsområden, till tätorter i utkanten av städer eller helt enkelt till nya städer som ligger i närheten av ett storstadsområde. |
| --- | --- |

G.

De sociodemografiska förändringarna i många städer har lett till att människor flyttar från de äldre stadsdelarna till nya och mer avlägset belägna bostadsområden, till tätorter i utkanten av städer eller helt enkelt till nya städer som ligger i närheten av ett storstadsområde.

| H. | Sociala skillnader är en utmaning i många tätorter, och skillnader mellan stadsdelar beror ofta på en olämplig bostadspolitik och på att utbudet av tjänster många gånger är begränsat till mer välbärgade områden. |
| --- | --- |

H.

Sociala skillnader är en utmaning i många tätorter, och skillnader mellan stadsdelar beror ofta på en olämplig bostadspolitik och på att utbudet av tjänster många gånger är begränsat till mer välbärgade områden.

| I. | En revidering av de traditionella tillvägagångssätten skulle kunna fungera som en språngbräda för att inleda olika typer av projekt och experimentverksamhet i städerna som utgår från en ny syn på planeringen av offentliga rum, offentliga behov och medborgarengagemang. |
| --- | --- |

I.

En revidering av de traditionella tillvägagångssätten skulle kunna fungera som en språngbräda för att inleda olika typer av projekt och experimentverksamhet i städerna som utgår från en ny syn på planeringen av offentliga rum, offentliga behov och medborgarengagemang.

| 1. | Europaparlamentet betonar att den lokala utvecklingsmodellen utgör en av sammanhållningspolitikens starka punkter eftersom den mobiliserar avgörande faktorer och främjar valet av bästa alternativ närmast medborgarna, gemensamma insatser och de mest följdriktiga, effektiva och ändamålsenliga åtgärderna. Dessutom synliggör den i stor omfattning unionens insatser, bl.a. på områden där EU står inför de svåraste utmaningarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att den lokala utvecklingsmodellen utgör en av sammanhållningspolitikens starka punkter eftersom den mobiliserar avgörande faktorer och främjar valet av bästa alternativ närmast medborgarna, gemensamma insatser och de mest följdriktiga, effektiva och ändamålsenliga åtgärderna. Dessutom synliggör den i stor omfattning unionens insatser, bl.a. på områden där EU står inför de svåraste utmaningarna.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser en ny fas i EU:s lagstiftning som ska vara kopplad till en plan för skydd och förnyelse av tätorterna som – i enlighet med subsidiaritetsprincipen – kan tillhandahålla den nödvändiga rättsliga grunden, definiera gemensamma mål på medellång och lång sikt och optimera användningen av sammanhållningspolitikens resurser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser en ny fas i EU:s lagstiftning som ska vara kopplad till en plan för skydd och förnyelse av tätorterna som – i enlighet med subsidiaritetsprincipen – kan tillhandahålla den nödvändiga rättsliga grunden, definiera gemensamma mål på medellång och lång sikt och optimera användningen av sammanhållningspolitikens resurser.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för färdigställande och återställande av befintliga delar av städer, inbegripet marginaliserade stadsdelar, funktionell omvandling av övergivna områden och saneringsområden, stärkande – genom en dynamisk utvecklingsprocess – av attraktionskraften i de områden där människor bor samt återlämnande till samhället av starkt symbolladdade områden av stort historiskt värde som har förlorat sin ursprungliga funktion och som stegvis har förfallit, samtidigt som kulturarvet främjas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för färdigställande och återställande av befintliga delar av städer, inbegripet marginaliserade stadsdelar, funktionell omvandling av övergivna områden och saneringsområden, stärkande – genom en dynamisk utvecklingsprocess – av attraktionskraften i de områden där människor bor samt återlämnande till samhället av starkt symbolladdade områden av stort historiskt värde som har förlorat sin ursprungliga funktion och som stegvis har förfallit, samtidigt som kulturarvet främjas.

| 4. | Europaparlamentet begär att kulturella och ekonomiska resurser ska mobiliseras. I samband med detta måste frågan om stadsomvandlingens sociala hållbarhet prioriteras så att resurserna bidrar till solidaritet inom städerna och till social inkludering och integrering av städernas utsatta och marginaliserade grupper, i syfte att till fullo utnyttja utvecklingspotentialen med tanke på att stadsförnyelseprocesser alltid medför en risk för att samhällets svagaste grupper slås ut. Parlamentet understryker därför behovet av att i ett så tidigt skede som möjligt involvera invånarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att kulturella och ekonomiska resurser ska mobiliseras. I samband med detta måste frågan om stadsomvandlingens sociala hållbarhet prioriteras så att resurserna bidrar till solidaritet inom städerna och till social inkludering och integrering av städernas utsatta och marginaliserade grupper, i syfte att till fullo utnyttja utvecklingspotentialen med tanke på att stadsförnyelseprocesser alltid medför en risk för att samhällets svagaste grupper slås ut. Parlamentet understryker därför behovet av att i ett så tidigt skede som möjligt involvera invånarna.

| 5. | Europaparlamentet understryker städernas nyckelroll för att nå de ekonomiska, sociala och miljömässiga målen i Europa 2020-strategin och betonar att en förutsättning för ett globalt konkurrenskraftigt EU är att sammanhållningspolitiken fullt ut utnyttjar samtliga regioners och tätorters utvecklingspotential. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker städernas nyckelroll för att nå de ekonomiska, sociala och miljömässiga målen i Europa 2020-strategin och betonar att en förutsättning för ett globalt konkurrenskraftigt EU är att sammanhållningspolitiken fullt ut utnyttjar samtliga regioners och tätorters utvecklingspotential.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser ett integrerat tillvägagångssätt som säkerställer samverkan mellan å ena sidan naturen och miljön och andra sidan dels historien och kulturen, dels samhället och handeln. Ett sådant tillvägagångssätt måste garantera infrastrukturutveckling, förbättring av stadsområden och ekonomisk expansion samt främja gemensam användning av olika områden genom integration av bostäder och andra byggnader, fysisk infrastruktur och immateriella nätverk. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser ett integrerat tillvägagångssätt som säkerställer samverkan mellan å ena sidan naturen och miljön och andra sidan dels historien och kulturen, dels samhället och handeln. Ett sådant tillvägagångssätt måste garantera infrastrukturutveckling, förbättring av stadsområden och ekonomisk expansion samt främja gemensam användning av olika områden genom integration av bostäder och andra byggnader, fysisk infrastruktur och immateriella nätverk.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det behövs nya former av stadsförnyelsearbete som uppmärksammar människors kollektiva behov av offentliga rum och grönområden samt fritid, kultur och idrott. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det behövs nya former av stadsförnyelsearbete som uppmärksammar människors kollektiva behov av offentliga rum och grönområden samt fritid, kultur och idrott.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser en öppen planeringsprocess som genomförs i partnerskap med föreningar och med allmänheten för att säkerställa den nödvändiga kopplingen mellan den allmänna politiken och specifika områden. I detta sammanhang är det viktigt att framhäva det specifika områdets särdrag, identitet och historia liksom att stärka känslan av samhörighet med lokalsamhället och förtroendet för samhällets institutioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser en öppen planeringsprocess som genomförs i partnerskap med föreningar och med allmänheten för att säkerställa den nödvändiga kopplingen mellan den allmänna politiken och specifika områden. I detta sammanhang är det viktigt att framhäva det specifika områdets särdrag, identitet och historia liksom att stärka känslan av samhörighet med lokalsamhället och förtroendet för samhällets institutioner.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det finns en nära koppling mellan stadsförnyelse och ekonomisk nystart, och att uppförandet av en attraktiv plats kan bli en avgörande faktor för ekonomisk återhämtning. Parlamentet påpekar att det för att uppnå detta är nödvändigt att stadsförnyelsen bygger på ett nytt tillvägagångssätt som kombinerar olika insatser för att förhindra städernas förslumning, främja utvecklingen av eftersatta och marginaliserade områden samt stödja lokal ekonomisk tillväxt och lokala sysselsättningsgenererande åtgärder. Detta tillvägagångssätt måste kompletteras med sociala åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det finns en nära koppling mellan stadsförnyelse och ekonomisk nystart, och att uppförandet av en attraktiv plats kan bli en avgörande faktor för ekonomisk återhämtning. Parlamentet påpekar att det för att uppnå detta är nödvändigt att stadsförnyelsen bygger på ett nytt tillvägagångssätt som kombinerar olika insatser för att förhindra städernas förslumning, främja utvecklingen av eftersatta och marginaliserade områden samt stödja lokal ekonomisk tillväxt och lokala sysselsättningsgenererande åtgärder. Detta tillvägagångssätt måste kompletteras med sociala åtgärder.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser målmedvetna åtgärder för att bekämpa energiineffektiviteten, bl.a. genom funktionell omklassificering av fastigheter och uppförande av resurssnålare bostäder, inbegripet offentligt subventionerade bostäder. Trafikstockningar, föroreningar och buller måste minskas så att städerna blir mer miljövänliga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser målmedvetna åtgärder för att bekämpa energiineffektiviteten, bl.a. genom funktionell omklassificering av fastigheter och uppförande av resurssnålare bostäder, inbegripet offentligt subventionerade bostäder. Trafikstockningar, föroreningar och buller måste minskas så att städerna blir mer miljövänliga.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av en strategi för att skydda och säkra stadsmiljön och bostäder i områden där det råder stor risk för jordbävningar och översvämningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar vikten av en strategi för att skydda och säkra stadsmiljön och bostäder i områden där det råder stor risk för jordbävningar och översvämningar.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att resursutnyttjandet måste samordnas för att garantera att de negativa aspekterna av den demografiska utvecklingen, det progressiva åldrandet och den stadsförtätning som orsakas av invandring hanteras på ett integrerat sätt. Parlamentet påpekar att strukturfondsprojekt kan bidra till lösningen av allvarliga problem och att de bör vara individcentrerade och särskilt uppmärksamma de svagaste grupperna i samhället, t.ex. barn, unga människor, kvinnor och äldre. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att resursutnyttjandet måste samordnas för att garantera att de negativa aspekterna av den demografiska utvecklingen, det progressiva åldrandet och den stadsförtätning som orsakas av invandring hanteras på ett integrerat sätt. Parlamentet påpekar att strukturfondsprojekt kan bidra till lösningen av allvarliga problem och att de bör vara individcentrerade och särskilt uppmärksamma de svagaste grupperna i samhället, t.ex. barn, unga människor, kvinnor och äldre.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som har vidtagits för att främja nätverk mellan städer och utbytet av erfarenheter och bästa praxis. Parlamentet påpekar att dessa åtgärder bör stärkas och utvidgas ytterligare så att de omfattar funktionella stadsområden. Parlamentet förespråkar att befintliga instrument ska utvidgas i detta syfte, men betonar att man bör utnyttja befintliga program och organ innan nya strukturer inrättas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som har vidtagits för att främja nätverk mellan städer och utbytet av erfarenheter och bästa praxis. Parlamentet påpekar att dessa åtgärder bör stärkas och utvidgas ytterligare så att de omfattar funktionella stadsområden. Parlamentet förespråkar att befintliga instrument ska utvidgas i detta syfte, men betonar att man bör utnyttja befintliga program och organ innan nya strukturer inrättas.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att minst 5 procent av Europeiska regionala utvecklingsfondens (Eruf) resurser öronmärks för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling och att förvaltningen av dem delegeras till städerna. Parlamentet betonar att denna siffra utgör en minimimålsättning som bör användas för att stödja utvecklingen i funktionella stadsområden. Parlamentet uppmanar myndigheterna på olika nivåer att använda nya verktyg såsom lokalt ledda strategier för lokal utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att minst 5 procent av Europeiska regionala utvecklingsfondens (Eruf) resurser öronmärks för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling och att förvaltningen av dem delegeras till städerna. Parlamentet betonar att denna siffra utgör en minimimålsättning som bör användas för att stödja utvecklingen i funktionella stadsområden. Parlamentet uppmanar myndigheterna på olika nivåer att använda nya verktyg såsom lokalt ledda strategier för lokal utveckling.

| 15. | Europaparlamentet motsätter sig de snäva ramarna för användningen av dessa medel i genomförandet av integrerade territoriella investeringar. Parlamentet anser att medlemsstaterna även ska kunna genomföra de integrerade åtgärderna för hållbar stadsutveckling genom ett specifikt operativt program eller ett specifikt prioriterat område. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet motsätter sig de snäva ramarna för användningen av dessa medel i genomförandet av integrerade territoriella investeringar. Parlamentet anser att medlemsstaterna även ska kunna genomföra de integrerade åtgärderna för hållbar stadsutveckling genom ett specifikt operativt program eller ett specifikt prioriterat område.

| 16. | Även om tätorter kan spela en viktig roll som ett områdes tillväxtcenter och tillväxtmotor understryker Europaparlamentet betydelsen av att beakta lokala utvecklingsbehov när problemen i ytterområden, angränsande områden och landsbygdsområden behandlas, i syfte att främja ett konfliktfritt förhållande som skapar synergier och där båda sidor kompletterar varandra samt i syfte att motverka den gradvisa förlusten av stadsnära landsbygdsområden till följd av den pågående stadsutbredningen och upplåtandet av områden på landsbygden för bebyggelse, samtidigt som tillgången till samhällstjänster utvecklas. |
| --- | --- |

16.

Även om tätorter kan spela en viktig roll som ett områdes tillväxtcenter och tillväxtmotor understryker Europaparlamentet betydelsen av att beakta lokala utvecklingsbehov när problemen i ytterområden, angränsande områden och landsbygdsområden behandlas, i syfte att främja ett konfliktfritt förhållande som skapar synergier och där båda sidor kompletterar varandra samt i syfte att motverka den gradvisa förlusten av stadsnära landsbygdsområden till följd av den pågående stadsutbredningen och upplåtandet av områden på landsbygden för bebyggelse, samtidigt som tillgången till samhällstjänster utvecklas.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser en förbättring av lokala och regionala myndigheters samt ekonomiska och sociala aktörers kapacitet – t.ex. genom utökad användning av tekniskt stöd – att förvalta strukturfonderna, i syfte att få till stånd ett verkligt flernivåstyre så att man kan säkerställa att fastställda mål uppnås. Parlamentet anser det vara avgörande att hållbara mångfunktionella nätverk, som bygger på god praxis, utformas och främjas på ett sätt som stimulerar dynamiska och integrerade partnerskap mellan landsbygd och städer som utgår från varje regions särskilda behov |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser en förbättring av lokala och regionala myndigheters samt ekonomiska och sociala aktörers kapacitet – t.ex. genom utökad användning av tekniskt stöd – att förvalta strukturfonderna, i syfte att få till stånd ett verkligt flernivåstyre så att man kan säkerställa att fastställda mål uppnås. Parlamentet anser det vara avgörande att hållbara mångfunktionella nätverk, som bygger på god praxis, utformas och främjas på ett sätt som stimulerar dynamiska och integrerade partnerskap mellan landsbygd och städer som utgår från varje regions särskilda behov

| 18. | Europaparlamentet understryker det lämpliga i att bygga nätverk mellan pilotprojekt för hållbar stadsutveckling som finansieras via Eruf och det nya fleråriga programmet Horisont 2020, för att garantera innovativa lösningar och strategier som kan tillämpas i samband med stadsförnyelsearbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker det lämpliga i att bygga nätverk mellan pilotprojekt för hållbar stadsutveckling som finansieras via Eruf och det nya fleråriga programmet Horisont 2020, för att garantera innovativa lösningar och strategier som kan tillämpas i samband med stadsförnyelsearbete.

| 19. | Europaparlamentet är övertygat om att erfarenheterna från ”borgmästaravtalet” kan utgöra en god utgångspunkt för ytterligare framsteg i strävan att uppnå Europa 2020-strategins mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är övertygat om att erfarenheterna från ”borgmästaravtalet” kan utgöra en god utgångspunkt för ytterligare framsteg i strävan att uppnå Europa 2020-strategins mål.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en hållbar rörlighetsförvaltningsmodell, som ska vara integrerad i stadsplaneringen och som ska innefatta fler allmänna inrättningar och utbyggnaden av ett systemiskt logistiknät som är anpassat till varu- och tjänstedistributionen inom städerna, med lämplig hänsyn tagen till villkoren för miljöanpassade transporter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en hållbar rörlighetsförvaltningsmodell, som ska vara integrerad i stadsplaneringen och som ska innefatta fler allmänna inrättningar och utbyggnaden av ett systemiskt logistiknät som är anpassat till varu- och tjänstedistributionen inom städerna, med lämplig hänsyn tagen till villkoren för miljöanpassade transporter.

| 21. | Europaparlamentet är övertygat om att ett miljöproblem som avfallshanteringen är en allvarlig fråga som inte bara rör rent tekniska aspekter utan också skapar sociala problem. Parlamentet efterlyser fortsatta åtgärder för att säkerställa tillgång till rent vatten och en god vattenrening i städerna, vilket ligger i både medborgarnas och miljöns intresse. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är övertygat om att ett miljöproblem som avfallshanteringen är en allvarlig fråga som inte bara rör rent tekniska aspekter utan också skapar sociala problem. Parlamentet efterlyser fortsatta åtgärder för att säkerställa tillgång till rent vatten och en god vattenrening i städerna, vilket ligger i både medborgarnas och miljöns intresse.

| 22. | Europaparlamentet betonar att utökningen av grönområden och parker i städerna utgör ett mycket värdefullt element för städernas natur, kultur och historia. Den bidrar till att reglera de negativa effekterna av städernas mikroklimat, till en bättre energibudget och ekonomiska besparingar och till en ökning av stadsmiljöns hållbarhet och kvalitet. Dessutom tillgodoser denna utökning sociala och fritidsrelaterade behov. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att utökningen av grönområden och parker i städerna utgör ett mycket värdefullt element för städernas natur, kultur och historia. Den bidrar till att reglera de negativa effekterna av städernas mikroklimat, till en bättre energibudget och ekonomiska besparingar och till en ökning av stadsmiljöns hållbarhet och kvalitet. Dessutom tillgodoser denna utökning sociala och fritidsrelaterade behov.

| 23. | Europaparlamentet hoppas att man vid fastställandet av inriktningen på stadsförnyelseprocesserna prioriterar material och tekniska lösningar som möjliggör energibesparingar som är i linje med målen för EU:s politik. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet hoppas att man vid fastställandet av inriktningen på stadsförnyelseprocesserna prioriterar material och tekniska lösningar som möjliggör energibesparingar som är i linje med målen för EU:s politik.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(2)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 29.

(3)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 27.

(4)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 81.

(5)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0316.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0403.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0495.

(9)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 42.

(10)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 73.

(11)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 43.

(12)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 10.

(13)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 127.

(14)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 182.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/6

---

P7_TA(2013)0002

Den territoriella utvecklingens roll i sammanhållningspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om att optimera den territoriella utvecklingens roll i sammanhållningspolitiken (2011/2312(INI))

(2015/C 440/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om kommissionens femte sammanhållningsrapport och strategin för sammanhållningspolitiken efter 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om kommissionens femte sammanhållningsrapport och strategin för sammanhållningspolitiken efter 2013 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om lägesrapport om och framtida synergier för ökad effektivitet mellan Europeiska regionala utvecklingsfonden och andra strukturfonder (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om lägesrapport om och framtida synergier för ökad effektivitet mellan Europeiska regionala utvecklingsfonden och andra strukturfonder (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om mål 3: En utmaning för det territoriella samarbetet – en framtida dagordning för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om mål 3: En utmaning för det territoriella samarbetet – en framtida dagordning för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (10),

| — | med beaktande av studien Cohesion policy after 2013: a critical assessment of the legislative proposals som offentliggjorts av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Cohesion policy after 2013: a critical assessment of the legislative proposals som offentliggjorts av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av det polska ordförandeskapets slutsatser av den 24–25 november 2011 om EU-politikens territoriella dimension och den framtida sammanhållningspolitiken (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det polska ordförandeskapets slutsatser av den 24–25 november 2011 om EU-politikens territoriella dimension och den framtida sammanhållningspolitiken (11),

| — | med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid (COM(2010)0642),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2010Översyn av EU:s budget (COM(2010)0700) och dess tekniska bilagor (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2010Översyn av EU:s budget (COM(2010)0700) och dess tekniska bilagor (SEC(2010)7000),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Hur regionalpolitiken kan bidra till smart tillväxt i Europa 2020 (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Hur regionalpolitiken kan bidra till smart tillväxt i Europa 2020 (COM(2010)0553),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010Sammanhållningspolitiken: Strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013 (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010Sammanhållningspolitiken: Strategirapport 2010 om genomförandet av programmen 2007–2013 (COM(2010)0110),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av An agenda for a reformed cohesion policy – A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations, en oberoende rapport som på begäran av Danuta Hübner utarbetades i april 2009 av Fabrizio Barca, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av An agenda for a reformed cohesion policy – A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations, en oberoende rapport som på begäran av Danuta Hübner utarbetades i april 2009 av Fabrizio Barca, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0421/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0421/2012), och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitiken syftar till att minska skillnaderna mellan EU:s regioner genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Den har på ett effektivt sätt kunnat främja den europeiska integrationen genom social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitiken syftar till att minska skillnaderna mellan EU:s regioner genom att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Den har på ett effektivt sätt kunnat främja den europeiska integrationen genom social och ekonomisk utveckling.

| B. | I förordningen om gemensamma bestämmelser (grundförordningen) finns gemensamma bestämmelser för alla de fem europeiska finansieringsprogram (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)) som är avsedda att genomföra sammanhållningspolitiken, landsbygdspolitiken och fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

B.

I förordningen om gemensamma bestämmelser (grundförordningen) finns gemensamma bestämmelser för alla de fem europeiska finansieringsprogram (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)) som är avsedda att genomföra sammanhållningspolitiken, landsbygdspolitiken och fiskeripolitiken.

| C. | I den gemensamma strategiska ramen beaktas mekanismer för en större samordning av de fonder som omfattas av grundförordningen (Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden, EJFLU och EHFF) och en bättre integrering av dessa fonder med andra av EU:s politikområden. |
| --- | --- |

C.

I den gemensamma strategiska ramen beaktas mekanismer för en större samordning av de fonder som omfattas av grundförordningen (Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden, EJFLU och EHFF) och en bättre integrering av dessa fonder med andra av EU:s politikområden.

| D. | Den territoriella dimensionen är en övergripande aspekt av sammanhållningspolitiken som ger de europeiska regionerna möjlighet att utnyttja sin individuella territoriella potential för att uppnå sammanhållningspolitiska mål. |
| --- | --- |

D.

Den territoriella dimensionen är en övergripande aspekt av sammanhållningspolitiken som ger de europeiska regionerna möjlighet att utnyttja sin individuella territoriella potential för att uppnå sammanhållningspolitiska mål.

| E. | Det är nu enligt Lissabonfördraget fastställt att territoriell sammanhållning är ett av EU:s grundläggande mål. |
| --- | --- |

E.

Det är nu enligt Lissabonfördraget fastställt att territoriell sammanhållning är ett av EU:s grundläggande mål.

Övergripande frågor: en förstärkning av det territoriella målet

| 1. | Europaparlamentet anser att ett förenklat system med flernivåstyre är avgörande för beslutsfattandet i sammanhållningspolitiken och att samarbete krävs på europeisk, nationell, regional och lokal nivå i alla stadier av planeringen, utvecklingen och genomförandet av europeiska finansieringsprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta avspeglas i utformningen av tydliga och väldefinierade partnerskapskontrakt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ett förenklat system med flernivåstyre är avgörande för beslutsfattandet i sammanhållningspolitiken och att samarbete krävs på europeisk, nationell, regional och lokal nivå i alla stadier av planeringen, utvecklingen och genomförandet av europeiska finansieringsprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta avspeglas i utformningen av tydliga och väldefinierade partnerskapskontrakt.

| 2. | Europaparlamentet framhåller hur viktig den europeiska uppförandekoden är för medlemsstater, regioner och lokala myndigheter när de förbereder, genomför och övervakar finansieringsprogram. För att få till stånd ett sådant samarbete anser parlamentet att man måste säkerställa att beslut fattas på den nivå som är närmast medborgarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller hur viktig den europeiska uppförandekoden är för medlemsstater, regioner och lokala myndigheter när de förbereder, genomför och övervakar finansieringsprogram. För att få till stånd ett sådant samarbete anser parlamentet att man måste säkerställa att beslut fattas på den nivå som är närmast medborgarna.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det, trots avsevärda framsteg i arbetet för konvergens i EU, fortfarande förekommer skillnader (t.ex. i fråga om tillgänglighet) mellan EU:s regioner, och att dessa skillnader blir allt större. Parlamentet understryker att budgeten för sammanhållningspolitiken efter 2013 allra minst måste bibehållas på sin nuvarande nivå om stöd även i fortsättningen ska kunna nå sådana områden i alla regioner i EU som är i behov av ekonomisk och social förnyelse. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det, trots avsevärda framsteg i arbetet för konvergens i EU, fortfarande förekommer skillnader (t.ex. i fråga om tillgänglighet) mellan EU:s regioner, och att dessa skillnader blir allt större. Parlamentet understryker att budgeten för sammanhållningspolitiken efter 2013 allra minst måste bibehållas på sin nuvarande nivå om stöd även i fortsättningen ska kunna nå sådana områden i alla regioner i EU som är i behov av ekonomisk och social förnyelse.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att man bör inrikta sig på mätbara resultat i sammanhållningspolitiken för att kunna öka investeringars hållbarhet och garantera att finansieringsprogrammen är effektiva. Parlamentet betonar att inriktningen på ett resultatstyrt system måste inbegripa flexibilitet på nationell, regional och lokal nivå, med beaktande av förenkling, planeringsprioriteringar och partnerskap, så att resultatstyrda system blir regionspecifika. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att man bör inrikta sig på mätbara resultat i sammanhållningspolitiken för att kunna öka investeringars hållbarhet och garantera att finansieringsprogrammen är effektiva. Parlamentet betonar att inriktningen på ett resultatstyrt system måste inbegripa flexibilitet på nationell, regional och lokal nivå, med beaktande av förenkling, planeringsprioriteringar och partnerskap, så att resultatstyrda system blir regionspecifika.

| 5. | Europaparlamentet stöder kommissionens övergripande förslag i hela grundförordningen om att minska den administrativa bördan. Parlamentet betonar i linje med detta att regler, kontroller och kriterier för vilka som kan komma i fråga för finansiering måste klargöras från början, och att en framgångsrik förenkling av de administrativa förfarandena kan komma till stånd endast om man intar ett integrerat synsätt i fråga om utbetalningar av medel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder kommissionens övergripande förslag i hela grundförordningen om att minska den administrativa bördan. Parlamentet betonar i linje med detta att regler, kontroller och kriterier för vilka som kan komma i fråga för finansiering måste klargöras från början, och att en framgångsrik förenkling av de administrativa förfarandena kan komma till stånd endast om man intar ett integrerat synsätt i fråga om utbetalningar av medel.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det vid utarbetandet och genomförandet av sammanhållningspolitiken är viktigt att uppnå en rimlig balans mellan fondernas effektivitet och den nödvändiga kontrollen av deras användning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att det vid utarbetandet och genomförandet av sammanhållningspolitiken är viktigt att uppnå en rimlig balans mellan fondernas effektivitet och den nödvändiga kontrollen av deras användning.

| 7. | Europaparlamentet betonar att man måste garantera ett flexibelt tillvägagångssätt för fastställandet av lokala och regionala mål, och att intressenter på regional nivå måste involveras i alla stadier för att man ska kunna säkerställa att de europeiska finansieringsprogrammen verkligen tar itu med sociala och ekonomiska skillnader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att man måste garantera ett flexibelt tillvägagångssätt för fastställandet av lokala och regionala mål, och att intressenter på regional nivå måste involveras i alla stadier för att man ska kunna säkerställa att de europeiska finansieringsprogrammen verkligen tar itu med sociala och ekonomiska skillnader.

| 8. | Europaparlamentet understryker att flexibiliteten bör utökas så att projekt i större utsträckning kan finansieras med medel från olika fonder som omfattas av grundförordningen, och att denna utökade flexibilitet bör bidra till att underlätta projektens genomförande och öka EU-finansieringens kompletterande och övergripande aspekter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att flexibiliteten bör utökas så att projekt i större utsträckning kan finansieras med medel från olika fonder som omfattas av grundförordningen, och att denna utökade flexibilitet bör bidra till att underlätta projektens genomförande och öka EU-finansieringens kompletterande och övergripande aspekter.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att målen för territoriell sammanhållning är oskiljbart sammanlänkade med ekonomiska och sociala utmaningar, och konstaterar att sammanhållningspolitiken på ett värdefullt sätt kan bidra till uppnåendet av Europa 2020-målen, särskilt på sysselsättnings- och utbildningsområdet och för att minska fattigdomen, genom att införa en territoriell dimension i EU:s tillväxtstrategi. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att målen för territoriell sammanhållning är oskiljbart sammanlänkade med ekonomiska och sociala utmaningar, och konstaterar att sammanhållningspolitiken på ett värdefullt sätt kan bidra till uppnåendet av Europa 2020-målen, särskilt på sysselsättnings- och utbildningsområdet och för att minska fattigdomen, genom att införa en territoriell dimension i EU:s tillväxtstrategi.

| 10. | Europaparlamentet betonar att man i arbetet för att uppfylla Europa 2020-målen även bör överväga att använda andra finansieringsprogram (t.ex. Horisont 2020), eventuellt parallellt med finansiering inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att man i arbetet för att uppfylla Europa 2020-målen även bör överväga att använda andra finansieringsprogram (t.ex. Horisont 2020), eventuellt parallellt med finansiering inom ramen för sammanhållningspolitiken.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade inriktningen på städer och stadsområden är en drivkraft för den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att den ökade inriktningen på städer och stadsområden är en drivkraft för den ekonomiska tillväxten.

| 12. | Europaparlamentet betonar att man behöver stärka befintliga kopplingar mellan stad och landsbygd och främja nya sådana kopplingar. Parlamentet betonar att detta kräver ett aktivt deltagande på flera nivåer och samarbete mellan aktörer i städer och på landsbygden, och att de rätta förhållandena skapas genom att man främjar partnerskap och nätverk i syfte att uppmuntra deltagande från landsbygden i integrerad verksamhet inom en viss funktionell geografisk enhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att man behöver stärka befintliga kopplingar mellan stad och landsbygd och främja nya sådana kopplingar. Parlamentet betonar att detta kräver ett aktivt deltagande på flera nivåer och samarbete mellan aktörer i städer och på landsbygden, och att de rätta förhållandena skapas genom att man främjar partnerskap och nätverk i syfte att uppmuntra deltagande från landsbygden i integrerad verksamhet inom en viss funktionell geografisk enhet.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att program för territoriellt samarbete mer effektivt behöver kopplas samman med territoriella strategier, och understryker den roll som den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) kan spela i arbetet med att få till stånd detta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att program för territoriellt samarbete mer effektivt behöver kopplas samman med territoriella strategier, och understryker den roll som den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) kan spela i arbetet med att få till stånd detta.

| 14. | Europaparlamentet betonar att definitionen av städer och stadsområden fastställs på medlemsstatsnivå, eftersom städer och stadsområden i EU varierar i fråga om storlek, resurser och sociala och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att definitionen av städer och stadsområden fastställs på medlemsstatsnivå, eftersom städer och stadsområden i EU varierar i fråga om storlek, resurser och sociala och ekonomiska aspekter.

| 15. | Europaparlamentet betonar att territoriell sammanhållning också är tillämplig på sammanhållningen inom områden, dvs. att man garanterar att hela området bidrar ekonomiskt, inte bara de stora städerna, och framhåller att man inte får bortse från det avsevärda bidrag som små och medelstora städer på landsbygden kan ge till regionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att territoriell sammanhållning också är tillämplig på sammanhållningen inom områden, dvs. att man garanterar att hela området bidrar ekonomiskt, inte bara de stora städerna, och framhåller att man inte får bortse från det avsevärda bidrag som små och medelstora städer på landsbygden kan ge till regionen.

| 16. | Europaparlamentet understryker att tydliga och väldefinierade partnerskapskontrakt behövs för att man ska kunna beakta de övergripande aspekterna av territoriell sammanhållning i syfte att få till stånd konkreta resultat på regional nivå och till fullo utnyttja regionernas individuella potential. Parlamentet betonar att detta kan komma till stånd endast om lokala och regionala aktörer deltar, så att alla parter kan bidra till förberedelsen och genomförandet av programmen. Parlamentet framhåller att detta är särskilt viktigt när syftet är att stödja områden med specifika nackdelar, såsom gränsöverskridande områden, bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att tydliga och väldefinierade partnerskapskontrakt behövs för att man ska kunna beakta de övergripande aspekterna av territoriell sammanhållning i syfte att få till stånd konkreta resultat på regional nivå och till fullo utnyttja regionernas individuella potential. Parlamentet betonar att detta kan komma till stånd endast om lokala och regionala aktörer deltar, så att alla parter kan bidra till förberedelsen och genomförandet av programmen. Parlamentet framhåller att detta är särskilt viktigt när syftet är att stödja områden med specifika nackdelar, såsom gränsöverskridande områden, bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena.

En större integrering av EU-fonder för perioden 2014–2020

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de förslag i grundförordningen som uppmuntrar till bättre samordning och integrering av finansieringsprogrammen i syfte att garantera att medlen får större effekt, och den starkare betoningen av den territoriella dimensionen i sammanhållningspolitiken i ramen för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar de förslag i grundförordningen som uppmuntrar till bättre samordning och integrering av finansieringsprogrammen i syfte att garantera att medlen får större effekt, och den starkare betoningen av den territoriella dimensionen i sammanhållningspolitiken i ramen för perioden 2014–2020.

| 18. | Europaparlamentet betonar att ett kraftfullare och mer samlat territoriellt förhållningssätt till EU-finansiering, med adekvat kapacitetsuppbyggnad och deltagande av arbetsmarknadens och det civila samhällets parter på lokal och regional nivå, både i städerna och på landsbygden, är ett konstruktivt sätt att säkerställa att pengarna används för att hantera EU:s långsiktiga sociala och ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att ett kraftfullare och mer samlat territoriellt förhållningssätt till EU-finansiering, med adekvat kapacitetsuppbyggnad och deltagande av arbetsmarknadens och det civila samhällets parter på lokal och regional nivå, både i städerna och på landsbygden, är ett konstruktivt sätt att säkerställa att pengarna används för att hantera EU:s långsiktiga sociala och ekonomiska utmaningar.

| 19. | Europaparlamentet betonar att en större harmonisering mellan sammanhållningspolitiken och andra politikområden i grundförordningen kommer att göra det möjligt för europeiska regioner att fortsätta utvecklas ekonomiskt genom att ta till vara sina individuella starka sidor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att en större harmonisering mellan sammanhållningspolitiken och andra politikområden i grundförordningen kommer att göra det möjligt för europeiska regioner att fortsätta utvecklas ekonomiskt genom att ta till vara sina individuella starka sidor.

| 20. | Europaparlamentet ger som exempel Wales European Funding Office (WEFO) och dess planer på att integrera EU-fonder i Wales genom att upprätta en enda ”portal” som ger tillgång till information om alla fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet framhåller att denna portal skulle kunna innehålla en gemensam plattform med förfaranden för ansökningar, betalningar, övervakning och utvärdering som är gemensamma för alla fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet betonar att detta angreppssätt skulle göra det lättare att identifiera potentiella synergier och integrera olika finansieringskanaler, och på så vis harmonisera och förenkla förfarandet för att ansöka om europeiska medel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ger som exempel Wales European Funding Office (WEFO) och dess planer på att integrera EU-fonder i Wales genom att upprätta en enda ”portal” som ger tillgång till information om alla fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet framhåller att denna portal skulle kunna innehålla en gemensam plattform med förfaranden för ansökningar, betalningar, övervakning och utvärdering som är gemensamma för alla fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet betonar att detta angreppssätt skulle göra det lättare att identifiera potentiella synergier och integrera olika finansieringskanaler, och på så vis harmonisera och förenkla förfarandet för att ansöka om europeiska medel.

| 21. | Europaparlamentet betonar att eftersom de fonder som omfattas av grundförordningen har gemensamma karaktärsdrag med andra finansieringsprogram (t.ex. Horisont 2020 och Life+) skulle EU-finansieringen kunna göras mer effektiv genom att man undersöker om dessa fonder kan anpassas till varandra. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att eftersom de fonder som omfattas av grundförordningen har gemensamma karaktärsdrag med andra finansieringsprogram (t.ex. Horisont 2020 och Life+) skulle EU-finansieringen kunna göras mer effektiv genom att man undersöker om dessa fonder kan anpassas till varandra.

Mekanismer för att integrera EU-fonderna

| 22. | Europaparlamentet välkomnar förslagen till rättslig ram med inriktning på lokal och integrerad utveckling genom lokalt ledd utveckling, gemensamma handlingsplaner och integrerade territoriella investeringar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar förslagen till rättslig ram med inriktning på lokal och integrerad utveckling genom lokalt ledd utveckling, gemensamma handlingsplaner och integrerade territoriella investeringar.

| 23. | Europaparlamentet betonar att alla investeringar enligt kommissionens förslag måste komplettera lokala behov och inte överlappa med andra projekt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att alla investeringar enligt kommissionens förslag måste komplettera lokala behov och inte överlappa med andra projekt.

| 24. | Europaparlamentet anser att relaterade genomförandeinstrument (lokalt ledd utveckling, integrerade territoriella investeringar och gemensamma handlingsplaner) bör integreras helt, så att lokala partnerskap utifrån sina egna behov kan välja olika kombinationer av dessa instrument, samtidigt som man beaktar möjligheten att tillämpa en flexibel mekanism för att koncentrera resurser med utgångspunkt i medlemsstaternas och regionernas specifika behov. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att relaterade genomförandeinstrument (lokalt ledd utveckling, integrerade territoriella investeringar och gemensamma handlingsplaner) bör integreras helt, så att lokala partnerskap utifrån sina egna behov kan välja olika kombinationer av dessa instrument, samtidigt som man beaktar möjligheten att tillämpa en flexibel mekanism för att koncentrera resurser med utgångspunkt i medlemsstaternas och regionernas specifika behov.

| 25. | Europaparlamentet betonar att tillämpningen av de föreslagna instrumenten måste vara så enkel som möjligt för att inte belasta de lokala myndigheterna med ytterligare administrativa bördor eller avvika från förenklingsmålen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att tillämpningen av de föreslagna instrumenten måste vara så enkel som möjligt för att inte belasta de lokala myndigheterna med ytterligare administrativa bördor eller avvika från förenklingsmålen.

| 26. | Europaparlamentet anser att den institutionella kapaciteten på olika åtgärdsnivåer är en viktig aspekt för en framgångsrik tillämpning av den territoriella strategin. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att den institutionella kapaciteten på olika åtgärdsnivåer är en viktig aspekt för en framgångsrik tillämpning av den territoriella strategin.

| 27. | Europaparlamentet belyser exemplet med delegering till kommuner i Nederländerna, där delar av finansieringsprogram (t.ex. Eruf) delegeras från de regionala myndigheterna till lokala myndigheter, med åtgärder som genomförs på lokal nivå för att bemöta lokala behov. Parlamentet betonar att man genom att överlåta förvaltningsansvaret på lokala myndigheter i högre grad möjliggör en integrering av den bästa kombinationen av fonder, särskilt anpassad till lokala behov. Med förvaltningsstrukturer redan på plats på lokal nivå framhåller parlamentet att denna strategi skulle kunna vara till nytta vid genomförandet av integrerade territoriella investeringar på lokal nivå eller gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet belyser exemplet med delegering till kommuner i Nederländerna, där delar av finansieringsprogram (t.ex. Eruf) delegeras från de regionala myndigheterna till lokala myndigheter, med åtgärder som genomförs på lokal nivå för att bemöta lokala behov. Parlamentet betonar att man genom att överlåta förvaltningsansvaret på lokala myndigheter i högre grad möjliggör en integrering av den bästa kombinationen av fonder, särskilt anpassad till lokala behov. Med förvaltningsstrukturer redan på plats på lokal nivå framhåller parlamentet att denna strategi skulle kunna vara till nytta vid genomförandet av integrerade territoriella investeringar på lokal nivå eller gräsrotsnivå.

Lokalt ledd utveckling

| 28. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om lokalt ledd utveckling som en viktig bestämmelse i grundförordningen som kommer att fokusera på att utveckla synergieffekter mellan alla fonder som omfattas av grundförordningen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om lokalt ledd utveckling som en viktig bestämmelse i grundförordningen som kommer att fokusera på att utveckla synergieffekter mellan alla fonder som omfattas av grundförordningen.

| 29. | Europaparlamentet anser att detta instrument är ett utmärkt medel för att uppmuntra bottom-up-medverkan från ett tvärsnitt av lokala aktörer som arbetar för att uppnå hållbara territoriella mål. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den ytterligare stärkningen av administrativ kapacitet på regional och lokal nivå för kapacitetsuppbyggande verksamhet med syftet att öka deltagandet från såväl lokala och regionala myndigheter som arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att detta instrument är ett utmärkt medel för att uppmuntra bottom-up-medverkan från ett tvärsnitt av lokala aktörer som arbetar för att uppnå hållbara territoriella mål. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den ytterligare stärkningen av administrativ kapacitet på regional och lokal nivå för kapacitetsuppbyggande verksamhet med syftet att öka deltagandet från såväl lokala och regionala myndigheter som arbetsmarknadens parter.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att Leader-programmet på ett framgångsrikt sätt har fungerat som ett viktigt verktyg för genomförande av landsbygdsutvecklingspolitiken, och anser att denna mekanism genom lokalt ledd utveckling kan bidra till att hantera lokala och regionala utmaningar. Parlamentet stöder också användningen av lokalt ledd utveckling för stadsutveckling. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att Leader-programmet på ett framgångsrikt sätt har fungerat som ett viktigt verktyg för genomförande av landsbygdsutvecklingspolitiken, och anser att denna mekanism genom lokalt ledd utveckling kan bidra till att hantera lokala och regionala utmaningar. Parlamentet stöder också användningen av lokalt ledd utveckling för stadsutveckling.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga sina förslag om lokalt ledd utveckling i genomförandefasen i syfte att låta eventuella deltagare helt fastställa det troliga syftet, tillämpningsområdet och effekten av denna utveckling. Parlamentet ser fram emot offentliggörandet av en handledning i lokalt ledd utveckling för förvaltningsmyndigheter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga sina förslag om lokalt ledd utveckling i genomförandefasen i syfte att låta eventuella deltagare helt fastställa det troliga syftet, tillämpningsområdet och effekten av denna utveckling. Parlamentet ser fram emot offentliggörandet av en handledning i lokalt ledd utveckling för förvaltningsmyndigheter.

| 32. | Europaparlamentet värdesätter de framsteg som gjorts sedan 2007, med samarbetet mellan lokala aktionsgrupper för fiske och lokala aktionsgrupper inom Leader som ett exempel på hur en framtida lokalt ledd utveckling på lokal nivå skulle kunna kombinera de fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet framhåller exemplet med elva lokala partnerskap i Danmark som använder både EJFLU (Leader) och Europeiska fiskerifonden (prioritetsområde 4) för att finansiera projekt med samma genomförandesystem och administration. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet värdesätter de framsteg som gjorts sedan 2007, med samarbetet mellan lokala aktionsgrupper för fiske och lokala aktionsgrupper inom Leader som ett exempel på hur en framtida lokalt ledd utveckling på lokal nivå skulle kunna kombinera de fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet framhåller exemplet med elva lokala partnerskap i Danmark som använder både EJFLU (Leader) och Europeiska fiskerifonden (prioritetsområde 4) för att finansiera projekt med samma genomförandesystem och administration.

| 33. | Europaparlamentet betonar att man behöver beakta exempel såsom en integrerad användning av EJFLU- och EHFF-medel genom lokalt ledd utveckling i nästa programperiod som ett sätt att utveckla synergier mellan alla fonder som omfattas av grundförordningen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att man behöver beakta exempel såsom en integrerad användning av EJFLU- och EHFF-medel genom lokalt ledd utveckling i nästa programperiod som ett sätt att utveckla synergier mellan alla fonder som omfattas av grundförordningen.

Gemensamma handlingsplaner

| 34. | Europaparlamentet stöder förslagen i grundförordningen om att införa gemensamma handlingsplaner för att grupper av projekt ska kunna finansieras av mer än ett operativt program. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet stöder förslagen i grundförordningen om att införa gemensamma handlingsplaner för att grupper av projekt ska kunna finansieras av mer än ett operativt program.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar gemensamma handlingsplaner som ett positivt steg mot en resultatbaserad förvaltning, i linje med ett av de övergripande målen för sammanhållningspolitiken efter 2013. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar gemensamma handlingsplaner som ett positivt steg mot en resultatbaserad förvaltning, i linje med ett av de övergripande målen för sammanhållningspolitiken efter 2013.

| 36. | Europaparlamentet framhåller att dessa instrument måste utvecklas parallellt med den lokalt ledda utvecklingen så att man kan säkerställa att den lokalt ledda utvecklingen utvecklas till något mer än bara ett strategiskt verktyg för lokal kapacitetsutveckling snarare än ett investeringsmål i sig, samtidigt som man främjar bland annat social integration och bekämpning av fattigdom. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller att dessa instrument måste utvecklas parallellt med den lokalt ledda utvecklingen så att man kan säkerställa att den lokalt ledda utvecklingen utvecklas till något mer än bara ett strategiskt verktyg för lokal kapacitetsutveckling snarare än ett investeringsmål i sig, samtidigt som man främjar bland annat social integration och bekämpning av fattigdom.

| 37. | Europaparlamentet önskar ett förtydligande av tillämpningsområdet och integreringen av gemensamma handlingsplaner, och av huruvida detta instrument kommer att användas för att genomföra hela eller endast delar av program. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet önskar ett förtydligande av tillämpningsområdet och integreringen av gemensamma handlingsplaner, och av huruvida detta instrument kommer att användas för att genomföra hela eller endast delar av program.

| 38. | Europaparlamentet anser att gemensamma handlingsplaner på ett effektivt sätt kan bidra till en balanserad integrering av unga på arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar dock att alltför långa beslutsprocesser och administrativa förfaranden bör undvikas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att gemensamma handlingsplaner på ett effektivt sätt kan bidra till en balanserad integrering av unga på arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar dock att alltför långa beslutsprocesser och administrativa förfaranden bör undvikas.

Integrerad territoriell investering

| 39. | Europaparlamentet välkomnar förslagen om integrerade territoriella investeringar, vilka kommer att erbjuda städer möjligheten att bemöta sina egna specifika behov genom att erhålla finansiering från mer än ett prioritetsområde för att genomföra operativa program på ett integrerat sätt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar förslagen om integrerade territoriella investeringar, vilka kommer att erbjuda städer möjligheten att bemöta sina egna specifika behov genom att erhålla finansiering från mer än ett prioritetsområde för att genomföra operativa program på ett integrerat sätt.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar ett ytterligare förtydligande av tillämpningsområdet för integrerade territoriella investeringar och potentialen för att använda detta instrument utanför stadsområden och i stadsperiferiska områden om det passar de lokala behoven, genom att man använder alla fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet betonar att man måste säkerställa att integrerade territoriella investeringar är samstämda med strategier för regional hållbar utveckling om man ska kunna förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen, inte enbart bland regioner utan även bland stadsområden och områden utanför stadsområden inom regionerna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar ett ytterligare förtydligande av tillämpningsområdet för integrerade territoriella investeringar och potentialen för att använda detta instrument utanför stadsområden och i stadsperiferiska områden om det passar de lokala behoven, genom att man använder alla fonder som omfattas av grundförordningen. Parlamentet betonar att man måste säkerställa att integrerade territoriella investeringar är samstämda med strategier för regional hållbar utveckling om man ska kunna förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen, inte enbart bland regioner utan även bland stadsområden och områden utanför stadsområden inom regionerna.

| 41. | Europaparlamentet framhåller exemplet med en föreslagen modell för integrerade territoriella investeringar från Greater Manchester, som integrerar finansiering från så många relevanta källor som möjligt för att få ut mer av investeringar. Parlamentet betonar att utformningen av denna modell inte är avslutad och att den eventuellt skulle kunna användas för att stödja en strategi som medför många ekonomiska och sociala fördelar för statsregionen. Parlamentet understryker att de föreslagna integrerade territoriella investeringarna skulle integrera Eruf-prioriteringar med ESF-åtgärder och att det, med tanke på Eruf:s ökade fokus på små och medelstora företag och innovation, är möjligt att integrerade territoriella investeringar skulle kunna skapa kopplingar till Horisont 2020- projekt i framtiden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller exemplet med en föreslagen modell för integrerade territoriella investeringar från Greater Manchester, som integrerar finansiering från så många relevanta källor som möjligt för att få ut mer av investeringar. Parlamentet betonar att utformningen av denna modell inte är avslutad och att den eventuellt skulle kunna användas för att stödja en strategi som medför många ekonomiska och sociala fördelar för statsregionen. Parlamentet understryker att de föreslagna integrerade territoriella investeringarna skulle integrera Eruf-prioriteringar med ESF-åtgärder och att det, med tanke på Eruf:s ökade fokus på små och medelstora företag och innovation, är möjligt att integrerade territoriella investeringar skulle kunna skapa kopplingar till Horisont 2020- projekt i framtiden.

Finansieringsinstrument

| 42. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om utbredd användning av finansieringsinstrument och ett utvidgat tillämpningsområde för dessa genom enklare och tydligare regler i syfte att göra alla de fem fonder som omfattas av grundförordningen effektivare. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om utbredd användning av finansieringsinstrument och ett utvidgat tillämpningsområde för dessa genom enklare och tydligare regler i syfte att göra alla de fem fonder som omfattas av grundförordningen effektivare.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att finansieringsinstrument, inklusive mikrokrediter, skulle kunna ge många olika aktörer tillgång till alternativa finansieringskällor, som ett komplement till traditionella finansieringsmetoder. Europaparlamentet betonar att de finansiella instrumenten inom den framtida finansieringsramen bör fungera som incitament för att mobilisera privat finansiering och erbjuda medlemsstaterna och regionerna flexibilitet att skräddarsy målsektorer och genomförandemetoder utifrån sina specifika behov. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller att finansieringsinstrument, inklusive mikrokrediter, skulle kunna ge många olika aktörer tillgång till alternativa finansieringskällor, som ett komplement till traditionella finansieringsmetoder. Europaparlamentet betonar att de finansiella instrumenten inom den framtida finansieringsramen bör fungera som incitament för att mobilisera privat finansiering och erbjuda medlemsstaterna och regionerna flexibilitet att skräddarsy målsektorer och genomförandemetoder utifrån sina specifika behov.

| 44. | Europaparlamentet betonar att finansieringsinstrument, såsom mekanismer som möjliggör samarbete mellan företag, organisationer i offentliga sektorn och utbildningsanstalter, också bör uppmuntras som ett sätt att utveckla en integrerad strategi för finansiering. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att finansieringsinstrument, såsom mekanismer som möjliggör samarbete mellan företag, organisationer i offentliga sektorn och utbildningsanstalter, också bör uppmuntras som ett sätt att utveckla en integrerad strategi för finansiering.

Integrering av de fonder som omfattas av grundförordningen med annan EU-politik och andra EU-instrument

| 45. | Europaparlamentet välkomnar förslagen i den gemensamma strategiska ramen för partnerskapsavtal om att titta på möjligheterna att anpassa de fonder som omfattas av grundförordningen till andra finansieringsprogram, såsom EU:s ramprogram för forskning och innovation (tidigare det sjunde ramprogrammet, numera Horisont 2020), Life+ och Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar förslagen i den gemensamma strategiska ramen för partnerskapsavtal om att titta på möjligheterna att anpassa de fonder som omfattas av grundförordningen till andra finansieringsprogram, såsom EU:s ramprogram för forskning och innovation (tidigare det sjunde ramprogrammet, numera Horisont 2020), Life+ och Fonden för ett sammanlänkat Europa.

| 46. | Europaparlamentet instämmer i att även om finansieringsprogram som Horisont 2020 i första hand är inriktade på spetskompetens så har strukturfonderna tidigare spelat en framgångsrik ”kapacitetsuppbyggande” roll genom att tillhandahålla finansiering för utveckling av företag och organisationer som sedan har blivit partner i det sjunde ramprogrammet eller i projekt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet instämmer i att även om finansieringsprogram som Horisont 2020 i första hand är inriktade på spetskompetens så har strukturfonderna tidigare spelat en framgångsrik ”kapacitetsuppbyggande” roll genom att tillhandahålla finansiering för utveckling av företag och organisationer som sedan har blivit partner i det sjunde ramprogrammet eller i projekt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

| 47. | Parlamentet betonar att befintliga synergier mellan de fonder som omfattas av grundförordningen och Horisont 2020 innebär att de båda fonderna potentiellt skulle kunna användas när man arbetar för att uppnå tematiska mål som kompletterar varandra. |
| --- | --- |

47.

Parlamentet betonar att befintliga synergier mellan de fonder som omfattas av grundförordningen och Horisont 2020 innebär att de båda fonderna potentiellt skulle kunna användas när man arbetar för att uppnå tematiska mål som kompletterar varandra.

Sysselsättnings- och socialaspekter

| 48. | Europaparlamentet understryker att sysselsättnings- och socialpolitiken spelar en viktig roll för en hållbar och socialt balanserad territoriell utveckling och kan på ett värdefullt sätt bidra till att minska regionala skillnader och förbättra välbefinnandet hos alla medborgare och samtidigt skapa lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att sysselsättnings- och socialpolitiken spelar en viktig roll för en hållbar och socialt balanserad territoriell utveckling och kan på ett värdefullt sätt bidra till att minska regionala skillnader och förbättra välbefinnandet hos alla medborgare och samtidigt skapa lika möjligheter för alla.

| 49. | Europaparlamentet understryker att fattigdomsbekämpning även innefattar kampen mot utestängning och att tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster är sämre i landsbygdsområden med låg befolkningstäthet eller åldrande befolkning, vilket i viss utsträckning skulle kunna kompenseras genom bättre tillgång till bredbandsteknik och främjande av telemedicin. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att fattigdomsbekämpning även innefattar kampen mot utestängning och att tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster är sämre i landsbygdsområden med låg befolkningstäthet eller åldrande befolkning, vilket i viss utsträckning skulle kunna kompenseras genom bättre tillgång till bredbandsteknik och främjande av telemedicin.

| 50. | Europaparlamentet anser att den områdesbaserade strategin bör visa sig vara en effektiv mekanism för att hjälpa små och medelstora företag att skapa nya hållbara arbetstillfällen och ta initiativ till eller utveckla yrkesutbildningsprogram. Parlamentet anser att företagsamhet som syftar till ökad tillväxt och sysselsättning och utnyttjande av potential kan fungera över administrativa landsgränser, och uppmanar medlemsstaterna att förbättra de nuvarande villkoren för nya företagare för att på ett bättre sätt utnyttja deras stora potential för att skapa nya hållbara arbetstillfällen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att den områdesbaserade strategin bör visa sig vara en effektiv mekanism för att hjälpa små och medelstora företag att skapa nya hållbara arbetstillfällen och ta initiativ till eller utveckla yrkesutbildningsprogram. Parlamentet anser att företagsamhet som syftar till ökad tillväxt och sysselsättning och utnyttjande av potential kan fungera över administrativa landsgränser, och uppmanar medlemsstaterna att förbättra de nuvarande villkoren för nya företagare för att på ett bättre sätt utnyttja deras stora potential för att skapa nya hållbara arbetstillfällen.

| 51. | Europaparlamentet understryker att man måste skapa stora synergieffekter mellan sammanhållningspolitiken och övrig EU-politik för att säkerställa effektiviteten i sammanhållningspolitiken när det gäller att komma tillrätta med aktuella sysselsättningsrelaterade och sociala utmaningar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att man måste skapa stora synergieffekter mellan sammanhållningspolitiken och övrig EU-politik för att säkerställa effektiviteten i sammanhållningspolitiken när det gäller att komma tillrätta med aktuella sysselsättningsrelaterade och sociala utmaningar.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att territoriellt samarbete och makroregionala strategier kan vara användbara verktyg för att upptäcka och bekämpa regionala skillnader, exempelvis i fråga om tillgång till utbildning och sysselsättning, och för att främja konvergens mellan de europeiska regionerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att territoriellt samarbete och makroregionala strategier kan vara användbara verktyg för att upptäcka och bekämpa regionala skillnader, exempelvis i fråga om tillgång till utbildning och sysselsättning, och för att främja konvergens mellan de europeiska regionerna.

| 53. | Europaparlamentet anser att frivillig rörlighet för arbetstagare och unga akademiker i EU kan vara en lösning på arbetskraftsbristen på regionala och lokala arbetsmarknader, och uppmanar medlemsstaterna och regionerna att använda denna rörlighet mer effektivt för att främja territoriell utveckling och sammanhållning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att frivillig rörlighet för arbetstagare och unga akademiker i EU kan vara en lösning på arbetskraftsbristen på regionala och lokala arbetsmarknader, och uppmanar medlemsstaterna och regionerna att använda denna rörlighet mer effektivt för att främja territoriell utveckling och sammanhållning.

| 54. | Europaparlamentet anser att man måste samordna de åtgärder som stöds av Europeiska socialfonden på olika politiska nivåer för att möjliggöra en effektiv områdesbaserad strategi. Parlamentet anser att man framför allt behöver koppla utbildningstjänster och resurser till den lokala arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att man måste samordna de åtgärder som stöds av Europeiska socialfonden på olika politiska nivåer för att möjliggöra en effektiv områdesbaserad strategi. Parlamentet anser att man framför allt behöver koppla utbildningstjänster och resurser till den lokala arbetsmarknadens behov.

| 55. | Europaparlamentet anser att man särskilt behöver främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna inom ramen för en ändamålsenlig och effektiv, långsiktig planering för territoriell utveckling, även genom att stärka värdig och hållbar sysselsättning, i syfte att förebygga och bekämpa fattigdom och arbetslöshet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att man särskilt behöver främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna inom ramen för en ändamålsenlig och effektiv, långsiktig planering för territoriell utveckling, även genom att stärka värdig och hållbar sysselsättning, i syfte att förebygga och bekämpa fattigdom och arbetslöshet.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  EUT L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0316.

(4)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 27.

(5)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(6)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 10.

(7)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 18.

(8)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 39.

(9)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(10)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(11)  Det polska ordförandeskapets slutsatser om EU-politikens territoriella dimension och den framtida sammanhållningspolitiken, Towards an integrated, territorially differentiated and institutionally smart response to EU challenges, den 24–25 november 2011, Poznań.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/13

---

P7_TA(2013)0003

Europeiska unionens solidaritetsfond, genomförande och tillämpning

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 om Europeiska unionens solidaritetsfond, genomförande och tillämpning (2012/2075(INI))

(2015/C 440/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 175, 212 och 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 175, 212 och 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som kompletterade det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som kompletterade det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om framtiden för Europeiska unionens solidaritetsfond (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om framtiden för Europeiska unionens solidaritetsfond (COM(2011)0613),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om Europeiska unionens solidaritetsfond 2010 (COM(2011)0694), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om Europeiska unionens solidaritetsfond 2010 (COM(2011)0694),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om Europeiska unionens solidaritetsfond – Årsrapport 2008 och Rapport om erfarenheterna från solidaritetsfondens sex första år (COM(2009)0193), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om Europeiska unionens solidaritetsfond – Årsrapport 2008 och Rapport om erfarenheterna från solidaritetsfondens sex första år (COM(2009)0193),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (3),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Framtiden för Europeiska unionens solidaritetsfond
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Framtiden för Europeiska unionens solidaritetsfond
   (4),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2008 Europeiska unionens solidaritetsfond. Hur snabb, effektiv och flexibel är den
   (5)? |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2008 Europeiska unionens solidaritetsfond. Hur snabb, effektiv och flexibel är den
   (5)?

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0398/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0398/2012), och av följande skäl:

| A. | I artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs att unionen och dess medlemsstater ska handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människan eller utsätts för en terroristattack. |
| --- | --- |

A.

I artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs att unionen och dess medlemsstater ska handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människan eller utsätts för en terroristattack.

| B. | Europeiska unionens solidaritetsfond är det främsta instrumentet för unionens solidariska åtgärder. Via fonden ges ett viktigt finansiellt stöd till medlemsstater eller regioner som drabbas av allvarliga katastrofer. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens solidaritetsfond är det främsta instrumentet för unionens solidariska åtgärder. Via fonden ges ett viktigt finansiellt stöd till medlemsstater eller regioner som drabbas av allvarliga katastrofer.

| C. | När det är nödvändigt att mobilisera solidaritetsfonden uppfattas den allmänt som ett av de bästa instrument som Europeiska unionen förfogar över eftersom den är det tydligaste, mest konkreta och viktigaste uttrycket för EU:s solidaritet med de människor som befinner sig i svåra situationer. |
| --- | --- |

C.

När det är nödvändigt att mobilisera solidaritetsfonden uppfattas den allmänt som ett av de bästa instrument som Europeiska unionen förfogar över eftersom den är det tydligaste, mest konkreta och viktigaste uttrycket för EU:s solidaritet med de människor som befinner sig i svåra situationer.

| D. | Lagstiftningsförslaget från 2005 om en ny förordning för solidaritetsfonden fick starkt stöd från Europaparlamentet men ansågs oacceptabelt av de flesta medlemsstaterna, vilket ledde till att kommissionen slutligen drog tillbaka förslaget. |
| --- | --- |

D.

Lagstiftningsförslaget från 2005 om en ny förordning för solidaritetsfonden fick starkt stöd från Europaparlamentet men ansågs oacceptabelt av de flesta medlemsstaterna, vilket ledde till att kommissionen slutligen drog tillbaka förslaget.

| E. | Den rådande krisen tvingar medlemsstaterna och EU att hålla igen på utgifterna. |
| --- | --- |

E.

Den rådande krisen tvingar medlemsstaterna och EU att hålla igen på utgifterna.

| F. | En rad rapporter (6) har pekat på behovet av att ändra den befintliga förordningen om solidaritetsfonden, med det främsta målet att göra den smidigare att tillämpa och lättare att genomföra samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

F.

En rad rapporter (6) har pekat på behovet av att ändra den befintliga förordningen om solidaritetsfonden, med det främsta målet att göra den smidigare att tillämpa och lättare att genomföra samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

Tillämpning av Europeiska unionens solidaritetsfond

| 1. | Europaparlamentet understryker solidaritetsfondens betydelse som det viktigaste instrument som EU förfogar över för att agera vid allvarliga katastrofer som inträffar i en EU-medlemsstat eller i länder som förhandlar om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker solidaritetsfondens betydelse som det viktigaste instrument som EU förfogar över för att agera vid allvarliga katastrofer som inträffar i en EU-medlemsstat eller i länder som förhandlar om EU-medlemskap.

| 2. | Trots att medborgarna har en positiv uppfattning om solidaritetsfonden betonar Europaparlamentet att fondens drift måste förbättras så att den blir mer flexibel och mer synlig, i syfte att förbättra EU:s trovärdighet inför medborgarna. |
| --- | --- |

2.

Trots att medborgarna har en positiv uppfattning om solidaritetsfonden betonar Europaparlamentet att fondens drift måste förbättras så att den blir mer flexibel och mer synlig, i syfte att förbättra EU:s trovärdighet inför medborgarna.

| 3. | Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av det stöd som medlemsstaterna har beviljats från solidaritetsfonden för att minska bördan på statsfinanserna av åtgärder som vidtas i samband med krissituationer till följd av en allvarlig katastrof, vilka ofta blir en alltför stor belastning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av det stöd som medlemsstaterna har beviljats från solidaritetsfonden för att minska bördan på statsfinanserna av åtgärder som vidtas i samband med krissituationer till följd av en allvarlig katastrof, vilka ofta blir en alltför stor belastning.

| 4. | Europaparlamentet anser att den tid det för närvarande tar att mobilisera fonden är oacceptabelt lång och påpekar därför att de administrativa förfaranden som krävs för att mobilisera fonden måste effektiviseras och snabbas upp. Tre EU-institutioner måste ge sitt samtycke innan utbetalningar kan göras ur fonden, vilket leder till att det tar alldeles för lång tid innan drabbade medlemsstater får hjälp, varvid de eftersträvade resultaten uteblir. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att den tid det för närvarande tar att mobilisera fonden är oacceptabelt lång och påpekar därför att de administrativa förfaranden som krävs för att mobilisera fonden måste effektiviseras och snabbas upp. Tre EU-institutioner måste ge sitt samtycke innan utbetalningar kan göras ur fonden, vilket leder till att det tar alldeles för lång tid innan drabbade medlemsstater får hjälp, varvid de eftersträvade resultaten uteblir.

| 5. | Europaparlamentet betonar att de flesta ansökningarna (63 procent) rörde kategorin ”exceptionell regional katastrof” och att 66 procent av dessa ansökningar avslogs efter kommissionens granskning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att de flesta ansökningarna (63 procent) rörde kategorin ”exceptionell regional katastrof” och att 66 procent av dessa ansökningar avslogs efter kommissionens granskning.

| 6. | Europaparlamentet anser att förordningens nuvarande bestämmelser om ”utdragna katastrofer” skapar rättsliga och praktiska svårigheter att mobilisera fonden, och begär därför att kommissionen ska överväga möjligheten att visa större flexibilitet när det gäller den tidsfrist som fastställts för inlämnande av ansökningar, så att man verkligen ser till att sådana skador också kan täckas av solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att förordningens nuvarande bestämmelser om ”utdragna katastrofer” skapar rättsliga och praktiska svårigheter att mobilisera fonden, och begär därför att kommissionen ska överväga möjligheten att visa större flexibilitet när det gäller den tidsfrist som fastställts för inlämnande av ansökningar, så att man verkligen ser till att sådana skador också kan täckas av solidaritetsfonden.

Rekommendationer om förbättringar av solidaritetsfonden

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut om att se över den befintliga förordningen om solidaritetsfonden i syfte att förbättra fondens drift och genomförande. Parlamentet instämmer i kommissionens åsikt att förslaget till ändring av förordningen, med tanke på den rådande ekonomiska krisen, inte bör medföra ytterligare finansiella bördor, vare sig för unionsbudgeten eller för medlemsstaternas budgetar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut om att se över den befintliga förordningen om solidaritetsfonden i syfte att förbättra fondens drift och genomförande. Parlamentet instämmer i kommissionens åsikt att förslaget till ändring av förordningen, med tanke på den rådande ekonomiska krisen, inte bör medföra ytterligare finansiella bördor, vare sig för unionsbudgeten eller för medlemsstaternas budgetar.

| 8. | Europaparlamentet anser att principen om att den som orsakar skadorna ska betala bör fortsätta att tillämpas, så att en mobilisering av solidaritetsfonden inte medför att de som är skyldiga till en katastrof befrias från sitt ansvar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att principen om att den som orsakar skadorna ska betala bör fortsätta att tillämpas, så att en mobilisering av solidaritetsfonden inte medför att de som är skyldiga till en katastrof befrias från sitt ansvar.

| 9. | Europaparlamentet anser att motståndet från vissa medlemsstater, som är rädda för att större ändringar i den rättsliga grunden för solidaritetsfonden kommer att medföra ökade utgifter, är ogrundat och har begränsat anpassningen av förordningen från 2002 till vissa förtydliganden och till ett försök att förbättra dess genomförande. Parlamentet påminner om att antalet och omfattningen av de katastrofer som drabbat unionens regioner tyvärr har ökat betydligt sedan fonden inrättades, och att katastroferna dessutom har blivit allvarligare och intensivare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att motståndet från vissa medlemsstater, som är rädda för att större ändringar i den rättsliga grunden för solidaritetsfonden kommer att medföra ökade utgifter, är ogrundat och har begränsat anpassningen av förordningen från 2002 till vissa förtydliganden och till ett försök att förbättra dess genomförande. Parlamentet påminner om att antalet och omfattningen av de katastrofer som drabbat unionens regioner tyvärr har ökat betydligt sedan fonden inrättades, och att katastroferna dessutom har blivit allvarligare och intensivare.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar emellertid att det bara genom att göra vissa justeringar av den gällande förordningen är möjligt få till stånd betydande förbättringar i fondens genomförande, samtidigt som fondens grundsyfte och egenskaper bevaras, vilka i huvudsak går ut på att fonden ska vara ett smidigt och effektivt instrument som snabbt hjälper människor som drabbats av en katastrof som allvarligt påverkar deras levnadsförhållanden och välbefinnande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar emellertid att det bara genom att göra vissa justeringar av den gällande förordningen är möjligt få till stånd betydande förbättringar i fondens genomförande, samtidigt som fondens grundsyfte och egenskaper bevaras, vilka i huvudsak går ut på att fonden ska vara ett smidigt och effektivt instrument som snabbt hjälper människor som drabbats av en katastrof som allvarligt påverkar deras levnadsförhållanden och välbefinnande.

| 11. | Europaparlamentet frågar sig om en tydligare och mer exakt definition av begreppet katastrof skulle kunna bidra till att minska den skeptiska inställningen hos många av de medlemsstater som motsätter sig en genomgripande reform av detta unionsinstrument. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet frågar sig om en tydligare och mer exakt definition av begreppet katastrof skulle kunna bidra till att minska den skeptiska inställningen hos många av de medlemsstater som motsätter sig en genomgripande reform av detta unionsinstrument.

Minskad tidsåtgång för beviljande av stöd

| 12. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att snabbt förenkla de byråkratiska förfarandena för mobilisering av solidaritetsfonden, så att man kan minska den tid som förflyter från det att en katastrof inträffar till dess att den drabbade medlemsstaten eller regionen erhåller stöd. Ibland dröjer det över ett år innan stöd betalas ut. Parlamentet påpekar emellertid att fonden inte inrättades för snabbinsatser, utan för att refinansiera krisinsatser som ursprungligen finansierats av myndigheterna i det drabbade landet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att snabbt förenkla de byråkratiska förfarandena för mobilisering av solidaritetsfonden, så att man kan minska den tid som förflyter från det att en katastrof inträffar till dess att den drabbade medlemsstaten eller regionen erhåller stöd. Ibland dröjer det över ett år innan stöd betalas ut. Parlamentet påpekar emellertid att fonden inte inrättades för snabbinsatser, utan för att refinansiera krisinsatser som ursprungligen finansierats av myndigheterna i det drabbade landet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att bidra till en förenkling av förfarandena på EU-nivå i syfte att minskar förseningarna. Parlamentet betonar att även medlemsstaterna bör granska sina administrativa förfaranden och kartlägga och avskaffa eventuella flaskhalsar som kan ligga i vägen för en snabbare mobilisering av stöd till de drabbade regionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att bidra till en förenkling av förfarandena på EU-nivå i syfte att minskar förseningarna. Parlamentet betonar att även medlemsstaterna bör granska sina administrativa förfaranden och kartlägga och avskaffa eventuella flaskhalsar som kan ligga i vägen för en snabbare mobilisering av stöd till de drabbade regionerna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter i alla faser av genomförandet, så att unionens stöd blir synligt och effektivt där det sätts in, och i syfte att främja hållbara lösningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete med lokala och regionala myndigheter i alla faser av genomförandet, så att unionens stöd blir synligt och effektivt där det sätts in, och i syfte att främja hållbara lösningar.

| 15. | Europaparlamentet anser att kommissionens förslag om att slå ihop bidragsbesluten och genomförandeavtalen mellan kommissionen och medlemsstaterna är intressant och lägligt så snart parlamentet och rådet har tillgängliggjort de finansiella resurserna, eftersom det skulle spara tid och följaktligen möjliggöra snabbare insatser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att kommissionens förslag om att slå ihop bidragsbesluten och genomförandeavtalen mellan kommissionen och medlemsstaterna är intressant och lägligt så snart parlamentet och rådet har tillgängliggjort de finansiella resurserna, eftersom det skulle spara tid och följaktligen möjliggöra snabbare insatser.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att det är omöjligt att förutsäga hur många katastrofer som kan inträffa i framtiden och hur allvarliga de kan bli. Solidaritetsfonden bör därför även fortsättningsvis hållas utanför unionsbudgeten och mobiliseras när katastrofer inträffar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att det är omöjligt att förutsäga hur många katastrofer som kan inträffa i framtiden och hur allvarliga de kan bli. Solidaritetsfonden bör därför även fortsättningsvis hållas utanför unionsbudgeten och mobiliseras när katastrofer inträffar.

| 17. | Europaparlamentet instämmer i att införandet av möjligheten att göra förskottsutbetalningar så snart den drabbade medlemsstaten har ansökt om stöd också är en bra lösning för att påskynda utbetalningen av stöd till länder som drabbas av en större katastrof och att detta skulle göra solidaritetsfonden mer effektiv. Om man beslutar att införa förskottsbetalningar anser parlamentet att de bör utgöra en fast procentandel av det sammanlagda stöd som man beräknar kommer att betalas ut, och att detta belopp måste återbetalas till unionens budget om ansökan skulle avslås. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet instämmer i att införandet av möjligheten att göra förskottsutbetalningar så snart den drabbade medlemsstaten har ansökt om stöd också är en bra lösning för att påskynda utbetalningen av stöd till länder som drabbas av en större katastrof och att detta skulle göra solidaritetsfonden mer effektiv. Om man beslutar att införa förskottsbetalningar anser parlamentet att de bör utgöra en fast procentandel av det sammanlagda stöd som man beräknar kommer att betalas ut, och att detta belopp måste återbetalas till unionens budget om ansökan skulle avslås.

Ökat tydlighet när det gäller tillämpningsområde och definitioner

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydliggöra fondens tillämpningsområde och täckning för att undanröja eventuella rättsliga frågetecken kring dess räckvidd och dessutom undvika en situation där medlemsstaterna lämnar in ansökningar till följd av påtryckningar från medborgarna, trots att de vet att ansökan med säkerhet kommer att avslås. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydliggöra fondens tillämpningsområde och täckning för att undanröja eventuella rättsliga frågetecken kring dess räckvidd och dessutom undvika en situation där medlemsstaterna lämnar in ansökningar till följd av påtryckningar från medborgarna, trots att de vet att ansökan med säkerhet kommer att avslås.

| 19. | Europaparlamentet anser att om en katastrof ger upphov till en dominoeffekt bör ”följdskador” fortsätta att omfattas av fonden om de har en allvarlig inverkan på den socioekonomiska strukturen i en region. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att om en katastrof ger upphov till en dominoeffekt bör ”följdskador” fortsätta att omfattas av fonden om de har en allvarlig inverkan på den socioekonomiska strukturen i en region.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av att på ett tydligt och lättfattligt sätt definiera vad som avses med en katastrof på regional nivå och att tydliggöra vilken typ av regionala katastrofer som berättigar till stöd, genom att man inför ett enkelt och objektivt kriterium för att jämställa regionala katastrofer med andra katastrofer och på så sätt undanröja alla spekulativa tolkningar och de sökandes tvivel om huruvida en katastrof berättigar till stöd. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar behovet av att på ett tydligt och lättfattligt sätt definiera vad som avses med en katastrof på regional nivå och att tydliggöra vilken typ av regionala katastrofer som berättigar till stöd, genom att man inför ett enkelt och objektivt kriterium för att jämställa regionala katastrofer med andra katastrofer och på så sätt undanröja alla spekulativa tolkningar och de sökandes tvivel om huruvida en katastrof berättigar till stöd.

| 21. | Europaparlamentet anser att det kriterium som grundar sig på inkomsttröskeln skulle kunna användas som ett allmänt grundkriterium för alla typer av katastrofer. Parlamentet betonar att om detta kriterium fastställs som en indikator för att avgöra huruvida en katastrof med regional omfattning är berättigad till stöd, bör det anpassas så att det överensstämmer med regionernas BNP-nivåer det senaste år som det finns officiella siffror för, med tillämpning av en på förhand fastställd korrigeringsfaktor. På så sätt blir det möjligt att ta hänsyn till förluster som inte går att mäta i inkomstnivå och till de direkta och indirekta verkningar som vanligen går hand i hand med en regional katastrof, vilka ofta är mycket allvarligare än de verkningar som kan mätas i inkomstnivå. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det kriterium som grundar sig på inkomsttröskeln skulle kunna användas som ett allmänt grundkriterium för alla typer av katastrofer. Parlamentet betonar att om detta kriterium fastställs som en indikator för att avgöra huruvida en katastrof med regional omfattning är berättigad till stöd, bör det anpassas så att det överensstämmer med regionernas BNP-nivåer det senaste år som det finns officiella siffror för, med tillämpning av en på förhand fastställd korrigeringsfaktor. På så sätt blir det möjligt att ta hänsyn till förluster som inte går att mäta i inkomstnivå och till de direkta och indirekta verkningar som vanligen går hand i hand med en regional katastrof, vilka ofta är mycket allvarligare än de verkningar som kan mätas i inkomstnivå.

| 22. | Europaparlamentet anser att den föreslagna gränsen för skador på 1,5 procent av bruttoregionalprodukten på Nuts 2-nivå (7) för att fastställa om en regional katastrof är berättigad till stöd skulle klargöra om en katastrof är berättigad till stöd eller inte vid eventuella ansökningar om bidrag från fonden, men betonar att praktiskt taget alla katastrofer på regional nivå kommer att vara otillåtliga även i fortsättningen eftersom denna gräns i praktiken ger samma resultat som de gällande kriterierna. Parlamentet betonar därför att en så hög gräns inte kommer att leva upp till medborgarnas förväntningar och inte kommer att kunna förhindra en känsla av frustration bland de människor som drabbas av en katastrof. Dessa människor kommer snarare att fortsätta att fördöma unionens agerande och anklaga den för bristande förståelse för sina medborgare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att den föreslagna gränsen för skador på 1,5 procent av bruttoregionalprodukten på Nuts 2-nivå (7) för att fastställa om en regional katastrof är berättigad till stöd skulle klargöra om en katastrof är berättigad till stöd eller inte vid eventuella ansökningar om bidrag från fonden, men betonar att praktiskt taget alla katastrofer på regional nivå kommer att vara otillåtliga även i fortsättningen eftersom denna gräns i praktiken ger samma resultat som de gällande kriterierna. Parlamentet betonar därför att en så hög gräns inte kommer att leva upp till medborgarnas förväntningar och inte kommer att kunna förhindra en känsla av frustration bland de människor som drabbas av en katastrof. Dessa människor kommer snarare att fortsätta att fördöma unionens agerande och anklaga den för bristande förståelse för sina medborgare.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att förebyggande av katastrofer spelar en viktig roll inom EU:s politik och är det billigaste sättet att minska utsattheten för katastrofer. Parlamentet betonar att EU:s regioner konsekvent bör utnyttja alla typer av finansieringsmöjligheter som står till buds för att på ett hållbart sätt förebygga katastrofer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att förebyggande av katastrofer spelar en viktig roll inom EU:s politik och är det billigaste sättet att minska utsattheten för katastrofer. Parlamentet betonar att EU:s regioner konsekvent bör utnyttja alla typer av finansieringsmöjligheter som står till buds för att på ett hållbart sätt förebygga katastrofer.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det bör klargöras att torka även i fortsättningen kommer att betraktas som en katastrof som berättigar till stöd från solidaritetsfonden. Stödet bör inriktas på att begränsa torkans socioekonomiska och miljömässiga följder inom ramen för bestämmelserna i ramdirektivet om vatten. Det är viktigt att beakta att torka är ett varaktigt strukturellt problem som är svårt att anpassa till de fastställda ansökningsfristerna och som får allvarliga återverkningar på den sociala och ekonomiska utvecklingen i de drabbade regionerna. Parlamentet insisterar därför på att det i samband med allvarlig torka eller andra utdragna katastrofer bör införas särskilda bestämmelser för att fastställa datumet för när myndigheterna senast måste ingripa, för att därmed möjliggöra en snabb och ur rättslig synvinkel tydlig insats. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det bör klargöras att torka även i fortsättningen kommer att betraktas som en katastrof som berättigar till stöd från solidaritetsfonden. Stödet bör inriktas på att begränsa torkans socioekonomiska och miljömässiga följder inom ramen för bestämmelserna i ramdirektivet om vatten. Det är viktigt att beakta att torka är ett varaktigt strukturellt problem som är svårt att anpassa till de fastställda ansökningsfristerna och som får allvarliga återverkningar på den sociala och ekonomiska utvecklingen i de drabbade regionerna. Parlamentet insisterar därför på att det i samband med allvarlig torka eller andra utdragna katastrofer bör införas särskilda bestämmelser för att fastställa datumet för när myndigheterna senast måste ingripa, för att därmed möjliggöra en snabb och ur rättslig synvinkel tydlig insats.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och anpassa kriterierna så att solidaritetsfonden kan användas för insatser vid naturkatastrofer i Medelhavsområdet som, delvis till följd av klimatförändringen, har drabbats av de allvarligaste naturkatastroferna i unionen under de senaste åren. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och anpassa kriterierna så att solidaritetsfonden kan användas för insatser vid naturkatastrofer i Medelhavsområdet som, delvis till följd av klimatförändringen, har drabbats av de allvarligaste naturkatastroferna i unionen under de senaste åren.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att solidaritetsfonden inte täcker alla skador som uppstår till följd av en naturkatastrof, och att skador som täcks av denna fond därför noggrant bör definieras i ett kommande förslag till förordning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att solidaritetsfonden inte täcker alla skador som uppstår till följd av en naturkatastrof, och att skador som täcks av denna fond därför noggrant bör definieras i ett kommande förslag till förordning.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att det med de befintliga instrumenten är mycket svårt att på lämpligt sätt hantera allvarliga kriser som inte är naturkatastrofer på EU-nivå, vilket har visat sig vid industriolyckor eller allvarliga folkhälsokriser. Unionen bör förfoga över lämpliga instrument för att hantera sådana katastrofer på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller att det med de befintliga instrumenten är mycket svårt att på lämpligt sätt hantera allvarliga kriser som inte är naturkatastrofer på EU-nivå, vilket har visat sig vid industriolyckor eller allvarliga folkhälsokriser. Unionen bör förfoga över lämpliga instrument för att hantera sådana katastrofer på lämpligt sätt.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att solidaritetsfonden måste komplettera andra finansieringsinstrument, exempelvis strukturfonderna, vid hanteringen av naturkatastrofer, och utnyttja de synergieffekter som skapas med dessa mekanismer och därtill knutna program. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att solidaritetsfonden måste komplettera andra finansieringsinstrument, exempelvis strukturfonderna, vid hanteringen av naturkatastrofer, och utnyttja de synergieffekter som skapas med dessa mekanismer och därtill knutna program.

| 29. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att regionerna inom ramen för nästa fleråriga budgetram 2014–2020 har tillräcklig flexibilitet och kan omfördela de medel de tilldelas så att de, om de finner detta vara nödvändigt och lämpligt, kan öka de tillgängliga medlen i händelse av en katastrof, och uppmanar kommissionen att i god tid inför den nya finansieringsperioden se över gällande förordning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att regionerna inom ramen för nästa fleråriga budgetram 2014–2020 har tillräcklig flexibilitet och kan omfördela de medel de tilldelas så att de, om de finner detta vara nödvändigt och lämpligt, kan öka de tillgängliga medlen i händelse av en katastrof, och uppmanar kommissionen att i god tid inför den nya finansieringsperioden se över gällande förordning.

o

o o

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

(3)  EUT C 297 E, 7.12.2006, s. 331.

(4)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 52.

(5)  EUT C 153, 18.6.2008, s. 1.

(6)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2008, rapport från kommissionen om Europeiska unionens solidaritetsfond – Årsapport 2010, rapport från kommissionen om Europeiska unionens solidaritetsfond – Årsrapport 2008 och Rapport om erfarenheterna från solidaritetsfondens sex första år, yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Framtiden för Europeiska unionens solidaritetsfond”.

(7)  Eurostats standardindelning av territoriella enheter för statistikändamål, regional nivå 2: grundläggande regioner för tillämpning av regionalpolitik.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/17

---

P7_TA(2013)0004

Europeiska unionens förvaltningsprocesslag

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (2012/2024(INL))

(2015/C 440/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det fastslås att rätten till god förvaltning är en grundläggande rättighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det fastslås att rätten till god förvaltning är en grundläggande rättighet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2),

| — | med beaktande av omfattande rättspraxis från Europeiska unionens domstol, som har erkänt en uppsättning allmänna förvaltningsrättsliga principer på grundval av medlemsstaternas konstitutionella traditioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omfattande rättspraxis från Europeiska unionens domstol, som har erkänt en uppsättning allmänna förvaltningsrättsliga principer på grundval av medlemsstaternas konstitutionella traditioner,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 september 2001 om särskild rapport från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet efter undersökningen på eget initiativ av om de olika gemenskapsinstitutionerna och -organen har antagit någon kodex för god förvaltningssed som är tillgänglig för allmänheten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2001 om särskild rapport från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet efter undersökningen på eget initiativ av om de olika gemenskapsinstitutionerna och -organen har antagit någon kodex för god förvaltningssed som är tillgänglig för allmänheten (3),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2000/633/EG, EKSG, Euratom av den 17 oktober 2000 om ändring av dess arbetsordning genom en bilaga med regler om god förvaltningssed för Europeiska kommissionens anställda när det gäller deras förhållande till allmänheten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2000/633/EG, EKSG, Euratom av den 17 oktober 2000 om ändring av dess arbetsordning genom en bilaga med regler om god förvaltningssed för Europeiska kommissionens anställda när det gäller deras förhållande till allmänheten (4),

| — | med beaktande av beslutet av rådets generalsekreterare/höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken av den 25 juni 2001 om en kodex för god förvaltningssed i de yrkesmässiga förbindelserna med allmänheten för generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och dess personal (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av rådets generalsekreterare/höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken av den 25 juni 2001 om en kodex för god förvaltningssed i de yrkesmässiga förbindelserna med allmänheten för generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och dess personal (5),

| — | med beaktande av rekommendation CM/Rec(2007)7 av den 20 juni 2007 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om god förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation CM/Rec(2007)7 av den 20 juni 2007 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om god förvaltning,

| — | med beaktande av principerna för offentlig tjänst som ska iakttas av EU-tjänstemän, som offentliggjordes av Europeiska ombudsmannen den 19 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna för offentlig tjänst som ska iakttas av EU-tjänstemän, som offentliggjordes av Europeiska ombudsmannen den 19 juni 2012,

| — | med beaktande av den undersökning som utfördes av det svenska statskontoret på uppdrag av Sveriges regering om principer för god förvaltning i Europeiska unionens medlemsstater (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning som utfördes av det svenska statskontoret på uppdrag av Sveriges regering om principer för god förvaltning i Europeiska unionens medlemsstater (6),

| — | med beaktande av de informationsmeddelanden som lades fram under den konferens om EU:s förvaltningslagstiftning som anordnades av utredningsavdelningen inom utskottet för rättsliga frågor samt av universitetet i León (León den 27–28 april 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de informationsmeddelanden som lades fram under den konferens om EU:s förvaltningslagstiftning som anordnades av utredningsavdelningen inom utskottet för rättsliga frågor samt av universitetet i León (León den 27–28 april 2011),

| — | med beaktande av rekommendationerna i det arbetsdokument om det aktuella läget och framtidsutsikterna för EU:s förvaltningslagstiftning som arbetsgruppen om EU:s förvaltningslagstiftning lade fram den 22 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna i det arbetsdokument om det aktuella läget och framtidsutsikterna för EU:s förvaltningslagstiftning som arbetsgruppen om EU:s förvaltningslagstiftning lade fram den 22 november 2011,

| — | med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet av en förvaltningsprocesslag för Europeiska unionen, som Enheten för europeiskt mervärde lade fram för utskottet för rättsliga frågor den 6 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet av en förvaltningsprocesslag för Europeiska unionen, som Enheten för europeiskt mervärde lade fram för utskottet för rättsliga frågor den 6 november 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A7-0369/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A7-0369/2012), och av följande skäl:

| A. | I takt med att Europeiska unionens behörighet utvecklas kommer medborgarna i allt högre grad i direkt kontakt med unionens förvaltning, men de har inte alltid de motsvarande processuella rättigheterna för att göra sin sak gällande i fall där sådana åtgärder kan visa sig nödvändiga. |
| --- | --- |

A.

I takt med att Europeiska unionens behörighet utvecklas kommer medborgarna i allt högre grad i direkt kontakt med unionens förvaltning, men de har inte alltid de motsvarande processuella rättigheterna för att göra sin sak gällande i fall där sådana åtgärder kan visa sig nödvändiga.

| B. | Medborgarna har rätt att förvänta sig en hög nivå av öppenhet, effektivitet, snabb behandling och lyhördhet från unionens förvaltning, oavsett om de inger ett formellt klagomål eller utövar sin framställningsrätt enligt fördraget. De har också rätt till information om möjligheter att vidta ytterligare åtgärder i ärendet. |
| --- | --- |

B.

Medborgarna har rätt att förvänta sig en hög nivå av öppenhet, effektivitet, snabb behandling och lyhördhet från unionens förvaltning, oavsett om de inger ett formellt klagomål eller utövar sin framställningsrätt enligt fördraget. De har också rätt till information om möjligheter att vidta ytterligare åtgärder i ärendet.

| C. | EU:s befintliga regler och principer om god förvaltning är spridda över en mängd områden: primärrätten, rättspraxis från Europeiska unionens domstol, sekundärrätten, icke-bindande lagstiftning och ensidiga åtaganden av EU-institutionerna. |
| --- | --- |

C.

EU:s befintliga regler och principer om god förvaltning är spridda över en mängd områden: primärrätten, rättspraxis från Europeiska unionens domstol, sekundärrätten, icke-bindande lagstiftning och ensidiga åtaganden av EU-institutionerna.

| D. | EU saknar en enhetlig och omfattande uppsättning kodifierade förvaltningsrättsliga regler, vilket gör det svårt för medborgarna att förstå sina administrativa rättigheter enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

D.

EU saknar en enhetlig och omfattande uppsättning kodifierade förvaltningsrättsliga regler, vilket gör det svårt för medborgarna att förstå sina administrativa rättigheter enligt unionsrätten.

| E. | De interna regler för god förvaltningssed som redan tillämpas av de olika institutionerna har en begränsad effekt, och de är varken enhetliga eller rättsligt bindande. |
| --- | --- |

E.

De interna regler för god förvaltningssed som redan tillämpas av de olika institutionerna har en begränsad effekt, och de är varken enhetliga eller rättsligt bindande.

| F. | I ovan nämnda resolution av den 6 september 2001 godkände parlamentet Europeiska ombudsmannens förslag till en europeisk kodex för god förvaltningssed med de ändringar som gjordes, i tron att samma kodex för god förvaltningssed skulle gälla för EU:s samtliga institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

F.

I ovan nämnda resolution av den 6 september 2001 godkände parlamentet Europeiska ombudsmannens förslag till en europeisk kodex för god förvaltningssed med de ändringar som gjordes, i tron att samma kodex för god förvaltningssed skulle gälla för EU:s samtliga institutioner, organ och byråer.

| G. | I samma resolution uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning med en kodex för god förvaltning på grundval av artikel 308 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

G.

I samma resolution uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning med en kodex för god förvaltning på grundval av artikel 308 i EG-fördraget.

| H. | Som ombudsmannen påpekat skulle detta kunna bidra till att skingra den förvirring som uppstår när de flesta av EU:s institutioner och organ tillämpar olika regler och leda till att alla institutioner och organ tillämpar samma grundprinciper i sina kontakter med medborgarna, samtidigt som dessa principers betydelse framhävs för både medborgare och tjänstemän. |
| --- | --- |

H.

Som ombudsmannen påpekat skulle detta kunna bidra till att skingra den förvirring som uppstår när de flesta av EU:s institutioner och organ tillämpar olika regler och leda till att alla institutioner och organ tillämpar samma grundprinciper i sina kontakter med medborgarna, samtidigt som dessa principers betydelse framhävs för både medborgare och tjänstemän.

| I. | Alla unionens åtgärder måste följa rättsstatsprincipen enligt en strikt maktdelning. |
| --- | --- |

I.

Alla unionens åtgärder måste följa rättsstatsprincipen enligt en strikt maktdelning.

| J. | Den grundläggande rätten till god förvaltning, som fastställs i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, har blivit rättsligt bindande som primärrätt. |
| --- | --- |

J.

Den grundläggande rätten till god förvaltning, som fastställs i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, har blivit rättsligt bindande som primärrätt.

| K. | Regler om god förvaltning främjar insynen och ansvarigheten. |
| --- | --- |

K.

Regler om god förvaltning främjar insynen och ansvarigheten.

| L. | Ett akut problem för Europeiska unionen i dag är att medborgarna saknar förtroende för unionen, något som kan påverka dess legitimitet. EU bör leverera snabba, tydliga och raka svar till medborgarna för att bemöta deras oro. |
| --- | --- |

L.

Ett akut problem för Europeiska unionen i dag är att medborgarna saknar förtroende för unionen, något som kan påverka dess legitimitet. EU bör leverera snabba, tydliga och raka svar till medborgarna för att bemöta deras oro.

| M. | Kodifieringen av serviceprincipen – dvs. principen att förvaltningen bör sträva efter att vägleda, hjälpa, tjäna och bistå medborgarna, visa tillbörlig hövlighet och därför undvika onödigt besvärliga och långdragna förfaranden, vilket således sparar tid och arbete för både medborgare och tjänstemän – skulle bidra till att infria medborgarnas berättigade förväntningar och gagna både medborgarna och förvaltningen genom bättre service och ökad effektivitet. Medvetenheten om unionsmedborgarnas rätt till god förvaltning bör ökas, bland annat genom kommissionens relevanta informationstjänster och nätverk. |
| --- | --- |

M.

Kodifieringen av serviceprincipen – dvs. principen att förvaltningen bör sträva efter att vägleda, hjälpa, tjäna och bistå medborgarna, visa tillbörlig hövlighet och därför undvika onödigt besvärliga och långdragna förfaranden, vilket således sparar tid och arbete för både medborgare och tjänstemän – skulle bidra till att infria medborgarnas berättigade förväntningar och gagna både medborgarna och förvaltningen genom bättre service och ökad effektivitet. Medvetenheten om unionsmedborgarnas rätt till god förvaltning bör ökas, bland annat genom kommissionens relevanta informationstjänster och nätverk.

| N. | Med tanke på rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) skulle en tydlig och bindande uppsättning regler för unionens förvaltning vara en positiv signal i kampen mot korruption i offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

N.

Med tanke på rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) skulle en tydlig och bindande uppsättning regler för unionens förvaltning vara en positiv signal i kampen mot korruption i offentliga förvaltningar.

| O. | En uppsättning kärnprinciper om god förvaltning är för närvarande allmänt accepterade i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

O.

En uppsättning kärnprinciper om god förvaltning är för närvarande allmänt accepterade i medlemsstaterna.

| P. | Domstolen har genom sin rättspraxis utvecklat väletablerade förfarandeprinciper som tillämpas på medlemsstaternas förfaranden i EU-frågor och som även bör tillämpas direkt på unionens förvaltning. |
| --- | --- |

P.

Domstolen har genom sin rättspraxis utvecklat väletablerade förfarandeprinciper som tillämpas på medlemsstaternas förfaranden i EU-frågor och som även bör tillämpas direkt på unionens förvaltning.

| Q. | En europeisk förvaltningsprocesslag skulle hjälpa unionsförvaltningen att använda sin behörighet att reglera den interna organisationen för att underlätta och främja bästa möjliga interna förvaltning. |
| --- | --- |

Q.

En europeisk förvaltningsprocesslag skulle hjälpa unionsförvaltningen att använda sin behörighet att reglera den interna organisationen för att underlätta och främja bästa möjliga interna förvaltning.

| R. | En europeisk förvaltningsprocesslag skulle öka EU:s legitimitet och öka medborgarnas förtroende för unionens förvaltning. |
| --- | --- |

R.

En europeisk förvaltningsprocesslag skulle öka EU:s legitimitet och öka medborgarnas förtroende för unionens förvaltning.

| S. | En europeisk förvaltningsprocesslag skulle kunna bidra till ett spontant närmande av den nationella förvaltningsrätten när det gäller allmänna förfarandeprinciper och medborgarnas grundläggande administrativa rättigheter, vilket skulle främja integrationsprocessen. |
| --- | --- |

S.

En europeisk förvaltningsprocesslag skulle kunna bidra till ett spontant närmande av den nationella förvaltningsrätten när det gäller allmänna förfarandeprinciper och medborgarnas grundläggande administrativa rättigheter, vilket skulle främja integrationsprocessen.

| T. | En europeisk förvaltningsprocesslag skulle kunna främja samarbete och utbyte av bästa praxis mellan nationella förvaltningar och unionsförvaltningen, så att de mål som anges i artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt uppfylls. |
| --- | --- |

T.

En europeisk förvaltningsprocesslag skulle kunna främja samarbete och utbyte av bästa praxis mellan nationella förvaltningar och unionsförvaltningen, så att de mål som anges i artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt uppfylls.

| U. | Lissabonfördragets ikraftträdande har gett EU en god rättslig grund för att anta en europeisk förvaltningsprocesslag. |
| --- | --- |

U.

Lissabonfördragets ikraftträdande har gett EU en god rättslig grund för att anta en europeisk förvaltningsprocesslag.

| V. | Den lagstiftningsåtgärd som begärs i denna resolution bör grundas på detaljerade konsekvensbedömningar, där man bland annat beräknar förvaltningsprocessernas kostnader. |
| --- | --- |

V.

Den lagstiftningsåtgärd som begärs i denna resolution bör grundas på detaljerade konsekvensbedömningar, där man bland annat beräknar förvaltningsprocessernas kostnader.

| W. | Kommissionen bör i lämplig utsträckning samråda med alla berörda aktörer och framför allt dra nytta av Europeiska ombudsmannens särskilda erfarenheter och sakkunskap, eftersom det är ombudsmannen som tar emot medborgarnas klagomål om missförhållanden inom EU:s organ och institutioner. |
| --- | --- |

W.

Kommissionen bör i lämplig utsträckning samråda med alla berörda aktörer och framför allt dra nytta av Europeiska ombudsmannens särskilda erfarenheter och sakkunskap, eftersom det är ombudsmannen som tar emot medborgarnas klagomål om missförhållanden inom EU:s organ och institutioner.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till förordning om en europeisk förvaltningsprocesslag i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas i bilagan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till förordning om en europeisk förvaltningsprocesslag i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas i bilagan.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet, till Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet, till Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

(2)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(3)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 331.

(4)  EGT L 267, 20.10.2000, s. 63.

(5)  EGT C 189, 5.7.2001, s. 1.

(6)  http://www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200504.pdf

---

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1 (om målet och tillämpningsområdet för den förordning som ska antas)

Målet med förordningen bör vara att garantera rätten till god förvaltning genom en öppen, effektiv och oberoende förvaltning grundad på en europeisk förvaltningsprocesslag.

Förordningen bör gälla för EU:s institutioner, organ och byråer (nedan kallade unionsförvaltningen) i deras kontakter med allmänheten. Dess tillämpningsområde bör därför begränsas till direkt förvaltning.

Förordningen bör kodifiera grundläggande principer om god förvaltning och fastställa ett förfarande som unionsförvaltningen ska följa när den hanterar enskilda ärenden i vilka en fysisk eller juridisk person är part samt andra situationer där en enskild person har direkt eller personlig kontakt med unionsförvaltningen.

Rekommendation 2 (om förhållandet mellan förordningen och sektorsspecifika instrument)

Förordningen bör innehålla en uppsättning övergripande principer och fastställa ett förfarande som kan tillämpas som en grundregel när specifik lagstiftning saknas.

De garantier som ges till enskilda personer i de sektorsspecifika instrumenten får aldrig ge ett sämre skydd än de garantier som ges i förordningen.

Rekommendation 3 (om de allmänna principer som bör styra förvaltningen)

Följande principer bör kodifieras i förordningen:

| — | Legalitetsprincipen: Unionsförvaltningen ska handla enligt lagen och tillämpa de regler och förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen. Administrativa befogenheter ska ha sin grund i lagstiftningen och till sitt innehåll vara förenliga med den.
  Beslut som fattas eller åtgärder som vidtas får aldrig vara godtyckliga eller styras av syften som saknar rättslig grund eller inte motiveras av ett allmänintresse. |
| --- | --- |

—

Legalitetsprincipen: Unionsförvaltningen ska handla enligt lagen och tillämpa de regler och förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen. Administrativa befogenheter ska ha sin grund i lagstiftningen och till sitt innehåll vara förenliga med den.

Beslut som fattas eller åtgärder som vidtas får aldrig vara godtyckliga eller styras av syften som saknar rättslig grund eller inte motiveras av ett allmänintresse.

| — | Icke-diskriminerings- och likabehandlingsprincipen: Unionsförvaltningen ska undvika omotiverad diskriminering av personer på grund av nationalitet, kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, språk, religion eller övertygelse, politiska åsikter eller andra åsikter, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.
  Personer som befinner sig i liknande situationer ska behandlas på samma sätt. Skillnader i behandling får endast motiveras av det aktuella ärendets objektiva särdrag. |
| --- | --- |

—

Icke-diskriminerings- och likabehandlingsprincipen: Unionsförvaltningen ska undvika omotiverad diskriminering av personer på grund av nationalitet, kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, språk, religion eller övertygelse, politiska åsikter eller andra åsikter, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Personer som befinner sig i liknande situationer ska behandlas på samma sätt. Skillnader i behandling får endast motiveras av det aktuella ärendets objektiva särdrag.

| — | Proportionalitetsprincipen: Unionsförvaltningen ska fatta beslut som påverkar medborgarnas rättigheter och intressen endast när detta är nödvändigt och endast i den utsträckning som krävs för att uppnå det eftersträvade målet.
  När tjänstemän fattar beslut ska de se till att det råder en rättvis balans mellan privatpersoners intressen och det allmännas intresse. De ska framför allt inte införa administrativa eller ekonomiska bördor som är överdrivet stora i förhållande till den förväntade fördelen. |
| --- | --- |

—

Proportionalitetsprincipen: Unionsförvaltningen ska fatta beslut som påverkar medborgarnas rättigheter och intressen endast när detta är nödvändigt och endast i den utsträckning som krävs för att uppnå det eftersträvade målet.

När tjänstemän fattar beslut ska de se till att det råder en rättvis balans mellan privatpersoners intressen och det allmännas intresse. De ska framför allt inte införa administrativa eller ekonomiska bördor som är överdrivet stora i förhållande till den förväntade fördelen.

| — | Principen om opartiskhet: Unionsförvaltningen ska vara opartisk och oberoende. Den ska avstå från godtyckliga åtgärder som påverkar privatpersoner negativt, och från alla former av särbehandling.
  Unionsförvaltningen ska alltid handla i unionens intresse och för det allmännas bästa. Inga åtgärder får vara motiverade av personliga intressen (till exempel ekonomiska intressen), familjeintressen eller nationella intressen eller av politiska påtryckningar. Unionsförvaltningen ska garantera en rättvis balans mellan olika typer av medborgarintressen (företag, konsumenter m.fl.). |
| --- | --- |

—

Principen om opartiskhet: Unionsförvaltningen ska vara opartisk och oberoende. Den ska avstå från godtyckliga åtgärder som påverkar privatpersoner negativt, och från alla former av särbehandling.

Unionsförvaltningen ska alltid handla i unionens intresse och för det allmännas bästa. Inga åtgärder får vara motiverade av personliga intressen (till exempel ekonomiska intressen), familjeintressen eller nationella intressen eller av politiska påtryckningar. Unionsförvaltningen ska garantera en rättvis balans mellan olika typer av medborgarintressen (företag, konsumenter m.fl.).

| — | Principen om konsekvens och berättigade förväntningar: Unionsförvaltningen ska vara konsekvent i sitt eget handlande och följa sitt normala förvaltningsförfarande, som ska göras offentligt. Om det finns legitima skäl för att avvika från det normala förvaltningsförfarandet i enskilda ärenden ska denna avvikelse motiveras på ett tillbörligt sätt.
  De berättigade och rimliga förväntningar som privatpersoner kan ha mot bakgrund av unionsförvaltningens tidigare handlande ska respekteras. |
| --- | --- |

—

Principen om konsekvens och berättigade förväntningar: Unionsförvaltningen ska vara konsekvent i sitt eget handlande och följa sitt normala förvaltningsförfarande, som ska göras offentligt. Om det finns legitima skäl för att avvika från det normala förvaltningsförfarandet i enskilda ärenden ska denna avvikelse motiveras på ett tillbörligt sätt.

De berättigade och rimliga förväntningar som privatpersoner kan ha mot bakgrund av unionsförvaltningens tidigare handlande ska respekteras.

| — | Principen om skydd för privatlivet: Unionsförvaltningen ska handla med respekt för enskilda personers privatliv i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.
  Unionsförvaltningen får inte behandla personuppgifter i icke-legitima syften eller överföra sådana uppgifter till obehöriga tredje parter. |
| --- | --- |

—

Principen om skydd för privatlivet: Unionsförvaltningen ska handla med respekt för enskilda personers privatliv i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

Unionsförvaltningen får inte behandla personuppgifter i icke-legitima syften eller överföra sådana uppgifter till obehöriga tredje parter.

| — | Principen om rättvis behandling: Denna måste respekteras som en grundläggande rättsprincip som är avgörande för att skapa en anda av förtroende och förutsägbarhet i förbindelserna mellan privatpersoner och förvaltningen. |
| --- | --- |

—

Principen om rättvis behandling: Denna måste respekteras som en grundläggande rättsprincip som är avgörande för att skapa en anda av förtroende och förutsägbarhet i förbindelserna mellan privatpersoner och förvaltningen.

| — | Principen om öppenhet: Unionsförvaltningen ska vara öppen. Den ska dokumentera förvaltningsprocesserna och på ett korrekt sätt diarieföra in- och utgående post, inkommande handlingar, beslut som fattas och åtgärder som vidtas. Alla bidrag från rådgivande organ och berörda parter bör göras tillgängliga för allmänheten.
  Förfrågningar om tillgång till handlingar ska hanteras i enlighet med de allmänna principer och begränsningar som fastställs i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

—

Principen om öppenhet: Unionsförvaltningen ska vara öppen. Den ska dokumentera förvaltningsprocesserna och på ett korrekt sätt diarieföra in- och utgående post, inkommande handlingar, beslut som fattas och åtgärder som vidtas. Alla bidrag från rådgivande organ och berörda parter bör göras tillgängliga för allmänheten.

Förfrågningar om tillgång till handlingar ska hanteras i enlighet med de allmänna principer och begränsningar som fastställs i förordning (EG) nr 1049/2001.

| — | Effektivitets- och nyttoprincipen: Unionsförvaltningen ska bedriva sin verksamhet enligt kriterierna om effektivitet och allmännytta.
  Personalen ska ge medborgarna råd om hanteringen av frågor inom deras behörighetsområde.
  Om de får en förfrågan om ett ärende som ligger utanför deras behörighetsområde ska de hänvisa personen i fråga till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

—

Effektivitets- och nyttoprincipen: Unionsförvaltningen ska bedriva sin verksamhet enligt kriterierna om effektivitet och allmännytta.

Personalen ska ge medborgarna råd om hanteringen av frågor inom deras behörighetsområde.

Om de får en förfrågan om ett ärende som ligger utanför deras behörighetsområde ska de hänvisa personen i fråga till den behöriga myndigheten.

Rekommendation 4 (om regler för förvaltningsbeslut)

Rekommendation 4.1: Inledandet av en förvaltningsprocess

Förvaltningsbeslut kan fattas av unionsförvaltningen på eget initiativ eller på begäran av en berörd part.

Rekommendation 4.2: Mottagningsbekräftelse

Begäran om enskilda beslut ska bekräftas skriftligen med uppgift om tidsfristen för antagande av beslutet i fråga. Det ska också framgå vad som händer om beslut inte har fattats inom den fastställda tidsfristen (passivt beslut).

Om en begäran är ofullständig ska det i bekräftelsen anges en tidsfrist för att åtgärda bristen eller lämna in eventuella handlingar som saknas.

Rekommendation 4.3: Förvaltningsbeslutens opartiskhet

Inga tjänstemän får delta i förvaltningsbeslut i vilka han eller hon har ett ekonomiskt intresse.

Den berörda tjänstemannen ska rapportera alla eventuella intressekonflikter till sin närmaste överordnade, som kan besluta att utesluta tjänstemannen från förfarandet med hänsyn tagen till ärendets särskilda omständigheter.

En berörd medborgare kan begära att en tjänsteman hindras från att delta i ett beslut som påverkar medborgarens privata intressen. En sådan begäran ska lämnas in skriftligen och ange på vilka grunder begäran görs. Tjänstemannens närmaste överordnade ska fatta beslut efter att ha hört den berörda tjänstemannen.

Lämpliga tidsfrister bör fastställas för hanteringen av intressekonflikter.

Rekommendation 4.4: Rätten att bli hörd

Rätten till försvar måste respekteras i varje skede av processen. Om unionsförvaltningen fattar ett beslut som direkt kommer att påverka privatpersoners rättigheter eller intressen ska de berörda personerna ges möjlighet att uttrycka sina synpunkter skriftligen eller muntligen innan beslutet fattas, om nödvändigt eller om de så väljer med hjälp från en person som de själva har utsett.

Rekommendation 4.5: Rätten att få tillgång till sin akt

En berörd part ska beviljas obegränsad tillgång till sin akt. Det bör vara den berörda partens sak att avgöra om icke-konfidentiella handlingar är relevanta.

Rekommendation 4.6: Tidsfrister

Förvaltningsbeslut ska fattas inom en rimlig tidsfrist och utan dröjsmål. Tidsfristerna ska fastställas i särskilda regler för varje enskilt förfarande. Om ingen tidsfrist fastställts ska beslut fattas högst tre månader från det att beslutet om att inleda förfarandet fattades (om förfarandet inleds på eget initiativ), eller tre månader från det att begäran inkommit från den berörda parten.

Om inget beslut kan fattas inom den tidsfristen av objektiva skäl, till exempel om man behöver ge tid för att åtgärda en ofullständig ansökan, om ärendet är särskilt komplicerat eller om förfarandet måste avbrytas i väntan på beslut från tredje part, ska den berörda personen underrättas om detta och beslut fattas så snart som möjligt.

Rekommendation 4.7: Förvaltningsbeslutens form

Förvaltningsbesluten ska vara skriftliga och formulerade på ett tydligt, enkelt och begripligt sätt. De ska författas på det språk som valts av mottagaren, förutsatt att det är ett av unionens officiella språk.

Rekommendation 4.8: Skyldigheten att ange skäl

I förvaltningsbesluten ska skälen för beslutet tydligt anges. Relevanta fakta och beslutens rättsliga grund ska anges.

Besluten måste innehålla en separat motivering. Om detta inte är möjligt på grund av att ett stort antal personer berörs av liknande beslut ska standardiserade meddelanden tillåtas. I det fallet ska de medborgare som uttryckligen begär en enskild motivering få en sådan.

Rekommendation 4.9: Delgivning av förvaltningsbeslut

Förvaltningsbeslut som påverkar privatpersoners rättigheter och intressen ska skriftligen delges den berörda personen/de berörda personerna så snart de antagits.

Rekommendation 4.10: Information om möjligheten att överklaga

I förvaltningsbeslutet ska möjligheten att överklaga, i de fall unionslagstiftningen ger en sådan möjlighet, tydligt anges. Beslutet ska också innehålla information om hur man går till väga för att överklaga, namn och adress på den person eller den avdelning som den berörda personen ska vända sig till samt inom vilken tidsfrist detta ska ske.

I tillämpliga fall ska förvaltningsbeslutet hänvisa till möjligheten att inleda rättsliga förfaranden och/eller inlämna klagomål till Europeiska ombudsmannen.

Rekommendation 5 (om revidering och rättelse av egna beslut)

I förordningen bör det ges möjlighet för unionsförvaltningen att när som helst ändra skriv- och räknefel eller liknande fel på eget initiativ eller på begäran av den berörda personen.

Det bör införas bestämmelser om rättelse av förvaltningsbeslut på andra grunder, där man tydligt skiljer mellan förfarandena för ändring av beslut som påverkar en privatpersons intressen negativt och för beslut som gynnar personen i fråga.

Rekommendation 6 (om förordningens form och offentliggörande)

Förordningen bör vara författad på ett klart och tydligt språk och vara lättbegriplig för allmänheten.

Den bör offentliggöras på ett tillfredsställande sätt på de europeiska institutionernas, organens och byråernas respektive webbplatser.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/23

---

P7_TA(2013)0005

Information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (2012/2061(INL))

(2015/C 440/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 151 och 153.1 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 151 och 153.1 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 14, 27 och 30 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 14, 27 och 30 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet av en unionsåtgärd om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar som genomfördes av Enheten för europeiskt mervärde vid Europaparlamentet och som överlämnades till utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 19 november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet av en unionsåtgärd om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar som genomfördes av Enheten för europeiskt mervärde vid Europaparlamentet och som överlämnades till utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 19 november 2012 (1),

| — | med beaktande av ”Att hantera förändringar – Slutrapport från högnivågruppen om ekonomiska och sociala konsekvenser av industriella förändringar, som inrättades av det luxemburgska toppmötet om sysselsättning i november 1997” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Att hantera förändringar – Slutrapport från högnivågruppen om ekonomiska och sociala konsekvenser av industriella förändringar, som inrättades av det luxemburgska toppmötet om sysselsättning i november 1997” (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendation 92/443/EEG av den 27 juli 1992 om främjande inom medlemsstaterna av arbetstagares möjlighet att ta del av företagsvinster och resultat (inklusive andelsägande genom aktieförvärv) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 92/443/EEG av den 27 juli 1992 om främjande inom medlemsstaterna av arbetstagares möjlighet att ta del av företagsvinster och resultat (inklusive andelsägande genom aktieförvärv) (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (7),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (9),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2005 om ”Omstruktureringar och sysselsättning: Att förutse omstruktureringar och ge stöd i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll” (COM(2005)0120) och yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 december 2005 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2005 om ”Omstruktureringar och sysselsättning: Att förutse omstruktureringar och ge stöd i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll” (COM(2005)0120) och yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 december 2005 (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den socialpolitiska agendan (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den socialpolitiska agendan (COM(2005)0033),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum” (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum” (COM(2010)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt” (COM(2010)0608/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt” (COM(2010)0608/2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” (COM(2010)0682),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om omstruktureringar och planering för förändringar: Vilka lärdomar kan vi dra av de senaste årens erfarenheter? (COM(2012)0007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om omstruktureringar och planering för förändringar: Vilka lärdomar kan vi dra av de senaste årens erfarenheter? (COM(2012)0007),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om översynen efter halva tiden av den europeiska strategin 2007–2012 för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om översynen efter halva tiden av den europeiska strategin 2007–2012 för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2005 om den sociala agendan för perioden 2006–2010 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2005 om den sociala agendan för perioden 2006–2010 (17),

| — | med beaktande av yttrandet på eget initiativ av den 25 april 2012 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kooperativ och omstrukturering” (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet på eget initiativ av den 25 april 2012 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kooperativ och omstrukturering” (18),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2007 om förstärkning av gemenskapsrätten beträffande information och samråd med arbetstagare (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2007 om förstärkning av gemenskapsrätten beträffande information och samråd med arbetstagare (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (20),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011 – Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011 – Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011 med titeln ”Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011 med titeln ”Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050” (COM(2011)0112),

| — | med beaktande av den forskning och de undersökningar som har genomförts av Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den forskning och de undersökningar som har genomförts av Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor,

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0390/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0390/2012), och av följande skäl:

| A. | Omstrukturering är inte ett nytt fenomen utan en metod som tillämpas allt oftare på grund av ekonomiska svårigheter och som på senare år har blivit alltmer utbredd och tagit många olika former. Omstruktureringen har ökat inom vissa sektorer och håller på att sprida sig till andra, med oförutsebara konsekvenser för medlemsstaternas ekonomiska och sociala strukturer. |
| --- | --- |

A.

Omstrukturering är inte ett nytt fenomen utan en metod som tillämpas allt oftare på grund av ekonomiska svårigheter och som på senare år har blivit alltmer utbredd och tagit många olika former. Omstruktureringen har ökat inom vissa sektorer och håller på att sprida sig till andra, med oförutsebara konsekvenser för medlemsstaternas ekonomiska och sociala strukturer.

| B. | Den globala ekonomiska kris som utlöstes 2008 kräver att företagen och deras anställda gör de förändringar som är nödvändiga för att trygga konkurrenskraften och arbetstillfällena. Krisen förstärktes avsevärt genom spekulationer på finansmarknaden, vilka påskyndade förändringarna i snabb takt och därmed ökade, i en oroväckande omfattning, trycket på arbetstagare, territorier och alla förvaltningsnivåer att göra strukturella anpassningar. |
| --- | --- |

B.

Den globala ekonomiska kris som utlöstes 2008 kräver att företagen och deras anställda gör de förändringar som är nödvändiga för att trygga konkurrenskraften och arbetstillfällena. Krisen förstärktes avsevärt genom spekulationer på finansmarknaden, vilka påskyndade förändringarna i snabb takt och därmed ökade, i en oroväckande omfattning, trycket på arbetstagare, territorier och alla förvaltningsnivåer att göra strukturella anpassningar.

| C. | Till följd av de senaste 30 årens djupgående förändringar av de ekonomiska strategierna har en massiv omfördelning från den reala ekonomin till finanssektorn ägt rum. Situationen måste förbättras för dem som producerar alla varor och tjänster, men som ensamma får bära hela bördan av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

C.

Till följd av de senaste 30 årens djupgående förändringar av de ekonomiska strategierna har en massiv omfördelning från den reala ekonomin till finanssektorn ägt rum. Situationen måste förbättras för dem som producerar alla varor och tjänster, men som ensamma får bära hela bördan av den ekonomiska krisen.

| D. | Omstrukturering påverkar inte aktörerna förrän i ett sent skede, och oftast då uppsägningar redan övervägs. |
| --- | --- |

D.

Omstrukturering påverkar inte aktörerna förrän i ett sent skede, och oftast då uppsägningar redan övervägs.

| E. | Vid omstruktureringar är det den omedelbara och konkreta inverkan på sysselsättningen som uppmärksammas mest, medan den negativa effekten på arbetsvillkoren och arbetstagarnas hälsa inte erkänns och hanteras i tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

E.

Vid omstruktureringar är det den omedelbara och konkreta inverkan på sysselsättningen som uppmärksammas mest, medan den negativa effekten på arbetsvillkoren och arbetstagarnas hälsa inte erkänns och hanteras i tillräcklig omfattning.

| F. | De många och olika aktörerna som deltar i omstruktureringar är isolerade och samarbetar sällan långsiktigt. |
| --- | --- |

F.

De många och olika aktörerna som deltar i omstruktureringar är isolerade och samarbetar sällan långsiktigt.

| G. | Som konsekvent betonas i de senaste strategidokumenten från kommissionen, särskilt Europa 2020-strategin och det industripolitiska meddelandet av den 28 oktober 2010: ”Om man bättre kunde förutse och hantera strukturomvandlingar skulle det hjälpa de anställda och företagen att anpassa sig till den övergång som överkapaciteten leder till och som också orsakas av modernisering och strukturanpassningar”. [...] ”Det är ledningen och arbetstagarnas företrädare som måste komma överens om omstruktureringsåtgärder på företagsnivå. Även politiska åtgärder måste till vid sådan omstrukturering för att undvika sociala problem och främja ny kompetens och nya arbetstillfällen. På så sätt kan man undvika massuppsägningar och en nedgång i hela regionen eller utflyttning av hela industrier och i stället underlätta en ekonomisk omställning och omskolning.” |
| --- | --- |

G.

Som konsekvent betonas i de senaste strategidokumenten från kommissionen, särskilt Europa 2020-strategin och det industripolitiska meddelandet av den 28 oktober 2010: ”Om man bättre kunde förutse och hantera strukturomvandlingar skulle det hjälpa de anställda och företagen att anpassa sig till den övergång som överkapaciteten leder till och som också orsakas av modernisering och strukturanpassningar”. [...] ”Det är ledningen och arbetstagarnas företrädare som måste komma överens om omstruktureringsåtgärder på företagsnivå. Även politiska åtgärder måste till vid sådan omstrukturering för att undvika sociala problem och främja ny kompetens och nya arbetstillfällen. På så sätt kan man undvika massuppsägningar och en nedgång i hela regionen eller utflyttning av hela industrier och i stället underlätta en ekonomisk omställning och omskolning.”

| H. | Krisen har lett till en ny ekonomisk styrning på unionsnivå genom den årliga tillväxtöversikten och planeringsterminen, och denna nya ekonomiska styrning kan i sig leda till omstruktureringar och det krävs därför att arbetsmarknadens parter engageras. |
| --- | --- |

H.

Krisen har lett till en ny ekonomisk styrning på unionsnivå genom den årliga tillväxtöversikten och planeringsterminen, och denna nya ekonomiska styrning kan i sig leda till omstruktureringar och det krävs därför att arbetsmarknadens parter engageras.

| I. | Arbetstagarna måste på lämpligt sätt förberedas på en övergång till en resurseffektiv och klimatvänlig ekonomi. Denna utveckling medför en mycket stor sysselsättningspotential, men kommer att leda till omstrukturering av ohållbara sektorer och företag. |
| --- | --- |

I.

Arbetstagarna måste på lämpligt sätt förberedas på en övergång till en resurseffektiv och klimatvänlig ekonomi. Denna utveckling medför en mycket stor sysselsättningspotential, men kommer att leda till omstrukturering av ohållbara sektorer och företag.

| J. | Antalet arbetstillfällen som försvann var nästan dubbelt så stort som antalet skapade arbetstillfällen under det tredje kvartalet 2011. Denna trend kommer sannolikt att öka med tillkännagivanden av omfattande omstruktureringar på strategiska områden. |
| --- | --- |

J.

Antalet arbetstillfällen som försvann var nästan dubbelt så stort som antalet skapade arbetstillfällen under det tredje kvartalet 2011. Denna trend kommer sannolikt att öka med tillkännagivanden av omfattande omstruktureringar på strategiska områden.

| K. | Mellan 2008 och 2011 försvann mer än 6,4 miljoner arbetstillfällen inom bygg- och tillverkningsbranschen. |
| --- | --- |

K.

Mellan 2008 och 2011 försvann mer än 6,4 miljoner arbetstillfällen inom bygg- och tillverkningsbranschen.

| L. | Alla medlemsstater där det sedan krisen startade har varit förhållandevis få friställningar har mycket välordnade arbetsmarknadssystem, där arbetstagarna och deras representanter medges relativt många rättigheter i fråga om samråd, information och medbestämmande, vilket på företagsnivå har lett till gemensamma överenskommelser, baserade på lagar och kollektivavtal. |
| --- | --- |

L.

Alla medlemsstater där det sedan krisen startade har varit förhållandevis få friställningar har mycket välordnade arbetsmarknadssystem, där arbetstagarna och deras representanter medges relativt många rättigheter i fråga om samråd, information och medbestämmande, vilket på företagsnivå har lett till gemensamma överenskommelser, baserade på lagar och kollektivavtal.

| M. | Som framgår av den årliga tillväxtöversikten med unionens övergripande svar på krisen visar vissa medlemsstaters positiva exportresultat att framgång på de globala marknaderna vilar på bredare faktorer, bland annat specialisering på sektorer, innovation samt kompetensnivåer som verkligen höjer konkurrenskraften. Just under krisen valde företag i vissa medlemsstater en långsiktig strategi och gjorde allt för att deras välutbildade och mycket erfarna medarbetare inte skulle behöva friställas. |
| --- | --- |

M.

Som framgår av den årliga tillväxtöversikten med unionens övergripande svar på krisen visar vissa medlemsstaters positiva exportresultat att framgång på de globala marknaderna vilar på bredare faktorer, bland annat specialisering på sektorer, innovation samt kompetensnivåer som verkligen höjer konkurrenskraften. Just under krisen valde företag i vissa medlemsstater en långsiktig strategi och gjorde allt för att deras välutbildade och mycket erfarna medarbetare inte skulle behöva friställas.

| N. | Företagen i EU kan ha svårigheter att bli framgångsrika på världsmarknaderna genom att endast bjuda under i priskonkurrensen, snarare än genom att ta fram bra produkter, metoder och tjänster. |
| --- | --- |

N.

Företagen i EU kan ha svårigheter att bli framgångsrika på världsmarknaderna genom att endast bjuda under i priskonkurrensen, snarare än genom att ta fram bra produkter, metoder och tjänster.

| O. | Arbetstagarna inom ohållbara sektorer bör få hjälp och utbildning för att klara övergången till gröna arbetstillfällen. |
| --- | --- |

O.

Arbetstagarna inom ohållbara sektorer bör få hjälp och utbildning för att klara övergången till gröna arbetstillfällen.

| P. | Det finns risk att goda erfarenheter som särskilt ILO har kunnat samla till följd av krisen inte beaktas tillräckligt och inte kommer till användning vid framtida kriser. EU-institutionerna bör därför undersöka och dokumentera dessa goda erfarenheter, så att de kan användas även vid omstrukturering. |
| --- | --- |

P.

Det finns risk att goda erfarenheter som särskilt ILO har kunnat samla till följd av krisen inte beaktas tillräckligt och inte kommer till användning vid framtida kriser. EU-institutionerna bör därför undersöka och dokumentera dessa goda erfarenheter, så att de kan användas även vid omstrukturering.

| Q. | I meddelandet ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” av den 23 november 2010 erkänner kommissionen också att anpassning och förebyggande när man byter arbete eller sysselsättning emellertid kan hämmas av osäkerhet eftersom övergångar innebär en potentiell risk för arbetslöshet, lägre löner och social otrygghet. Positiva övergångar under karriärens gång är därför nödvändiga genom konstant anpassning och upprätthållande och ökning av anställbarheten samtidigt som säkerhet skapas för individen och flexibilitet på arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

Q.

I meddelandet ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” av den 23 november 2010 erkänner kommissionen också att anpassning och förebyggande när man byter arbete eller sysselsättning emellertid kan hämmas av osäkerhet eftersom övergångar innebär en potentiell risk för arbetslöshet, lägre löner och social otrygghet. Positiva övergångar under karriärens gång är därför nödvändiga genom konstant anpassning och upprätthållande och ökning av anställbarheten samtidigt som säkerhet skapas för individen och flexibilitet på arbetsmarknaderna.

| R. | Vid omstrukturering då uppsägningar är oundvikliga löper utsatta grupper av arbetstagare, däribland unga och äldre, större risk att sägas upp än andra åldersgrupper, även om detta utgör diskriminering enligt unionslagstiftningen på området. |
| --- | --- |

R.

Vid omstrukturering då uppsägningar är oundvikliga löper utsatta grupper av arbetstagare, däribland unga och äldre, större risk att sägas upp än andra åldersgrupper, även om detta utgör diskriminering enligt unionslagstiftningen på området.

| S. | I kommissionens meddelande ”På väg mot en inremarknadsakt”, anges att ”den besvikelse över den inre marknaden som vissa erfar även [kan] förklaras genom en känsla av att de på varandra följande liberaliseringarna har skett på bekostnad av de sociala rättigheter som varit grundförutsättningen för olika ekonomiska aktörer”. ”Lissabonfördraget och bekräftelsen av begreppet ’social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft’ som ett centralt mål, tvingar unionen till en mer nyanserad bild av den inre marknaden. De ekonomiska friheterna och friheterna att vidta kollektiva åtgärder måste bringas i harmoni med varandra. Det är viktigt att blåsa nytt liv i dialogen mellan arbetsmarknadens parter och på så sätt lättare nå fram till lagstiftning som är skapad av och för arbetsmarknadens parter, vilket också sägs uttryckligen i Lissabonfördraget”. ”Vid sidan av de åtgärder som varit en ren reaktion på den ekonomiska och finansiella krisen, har de föregripande strategierna hjälpt företagen att förebygga sociala konflikter genom en proaktiv och i förväg förhandlad förvaltning av omstruktureringsarbete. Det är ett villkor för ekonomisk framgång och ett socialt krav, eftersom det möjliggör en omfördelning av resurserna mot framväxande branscher, och ger arbetstagarna nya möjligheter när deras sysselsättning hotas.” En unionsrättsakt för omstruktureringar skulle göra det möjligt att skapa en miljö baserad på ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

S.

I kommissionens meddelande ”På väg mot en inremarknadsakt”, anges att ”den besvikelse över den inre marknaden som vissa erfar även [kan] förklaras genom en känsla av att de på varandra följande liberaliseringarna har skett på bekostnad av de sociala rättigheter som varit grundförutsättningen för olika ekonomiska aktörer”. ”Lissabonfördraget och bekräftelsen av begreppet ’social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft’ som ett centralt mål, tvingar unionen till en mer nyanserad bild av den inre marknaden. De ekonomiska friheterna och friheterna att vidta kollektiva åtgärder måste bringas i harmoni med varandra. Det är viktigt att blåsa nytt liv i dialogen mellan arbetsmarknadens parter och på så sätt lättare nå fram till lagstiftning som är skapad av och för arbetsmarknadens parter, vilket också sägs uttryckligen i Lissabonfördraget”. ”Vid sidan av de åtgärder som varit en ren reaktion på den ekonomiska och finansiella krisen, har de föregripande strategierna hjälpt företagen att förebygga sociala konflikter genom en proaktiv och i förväg förhandlad förvaltning av omstruktureringsarbete. Det är ett villkor för ekonomisk framgång och ett socialt krav, eftersom det möjliggör en omfördelning av resurserna mot framväxande branscher, och ger arbetstagarna nya möjligheter när deras sysselsättning hotas.” En unionsrättsakt för omstruktureringar skulle göra det möjligt att skapa en miljö baserad på ömsesidigt förtroende.

| T. | Fördjupningen av den inre marknaden leder till ökad konkurrens vilket kan leda till fler omstruktureringar. Unionen bör ta ansvar för denna process genom att inrätta ramar för att mildra de sociala konsekvenserna. |
| --- | --- |

T.

Fördjupningen av den inre marknaden leder till ökad konkurrens vilket kan leda till fler omstruktureringar. Unionen bör ta ansvar för denna process genom att inrätta ramar för att mildra de sociala konsekvenserna.

| U. | De ”Riktlinjer för hanteringen av förändringar och deras sociala konsekvenser” som upprättades av arbetsmarknadens parter i oktober 2003 har dock inte gett upphov till någon lagstiftningsåtgärd trots att de har följts av två omgångar med nationella seminarier som hållits av arbetsmarknadens parter inom ramen för deras fleråriga arbetsprogram. De nationella och sektorsvisa sociala organisationerna, och framför allt företagen och arbetstagarrepresentanterna, känner fortfarande i stor utsträckning inte till dessa riktlinjer. Det är mycket viktigt att principerna i dessa riktlinjer och i många andra studier och rapporter följs på ett effektivt sätt i god tid. Eftersom företagen på detta område oftast agerar i efterhand snarare än proaktivt, ingriper de alltför sent i beslutsprocessen och involverar inte de externa enheter som skulle kunna bidra till att mildra den sociala effekten antingen tillräckligt eller i tillräckligt god tid. |
| --- | --- |

U.

De ”Riktlinjer för hanteringen av förändringar och deras sociala konsekvenser” som upprättades av arbetsmarknadens parter i oktober 2003 har dock inte gett upphov till någon lagstiftningsåtgärd trots att de har följts av två omgångar med nationella seminarier som hållits av arbetsmarknadens parter inom ramen för deras fleråriga arbetsprogram. De nationella och sektorsvisa sociala organisationerna, och framför allt företagen och arbetstagarrepresentanterna, känner fortfarande i stor utsträckning inte till dessa riktlinjer. Det är mycket viktigt att principerna i dessa riktlinjer och i många andra studier och rapporter följs på ett effektivt sätt i god tid. Eftersom företagen på detta område oftast agerar i efterhand snarare än proaktivt, ingriper de alltför sent i beslutsprocessen och involverar inte de externa enheter som skulle kunna bidra till att mildra den sociala effekten antingen tillräckligt eller i tillräckligt god tid.

| V. | Kommissionen har eftersökt konkreta bidrag till en metod för att vidareutveckla politiken på detta område genom sin ”Grönbok om omstruktureringar och planering för förändringar: Vilka lärdomar kan vi dra av de senaste årens erfarenheter?”, där man konstaterar att ”[t]eknisk utveckling och innovation kan på detta sätt tvinga fram anpassningsstrategier från företagens och arbetstagarnas sida, men det finns också tecken som tyder på att en satsning på innovation, forskning och utbildning kan vara ett effektivt sätt att hjälpa EU ur krisen”. |
| --- | --- |

V.

Kommissionen har eftersökt konkreta bidrag till en metod för att vidareutveckla politiken på detta område genom sin ”Grönbok om omstruktureringar och planering för förändringar: Vilka lärdomar kan vi dra av de senaste årens erfarenheter?”, där man konstaterar att ”[t]eknisk utveckling och innovation kan på detta sätt tvinga fram anpassningsstrategier från företagens och arbetstagarnas sida, men det finns också tecken som tyder på att en satsning på innovation, forskning och utbildning kan vara ett effektivt sätt att hjälpa EU ur krisen”.

| W. | Kooperativen genomför omstruktureringar på ett socialt ansvarstagande sätt och ”den specifikt kooperativa styrningsmodellen, som bygger på gemensamt ägande, demokratiskt deltagande och medlemskontroll samt kooperativens möjlighet att förlita sig på egna finansiella resurser och stödnätverk är förklaringen till varför kooperativen är mer flexibla och innovativa i hanteringen av omstruktureringar i det långa loppet och när det gäller att skapa nya affärsmöjligheter”. |
| --- | --- |

W.

Kooperativen genomför omstruktureringar på ett socialt ansvarstagande sätt och ”den specifikt kooperativa styrningsmodellen, som bygger på gemensamt ägande, demokratiskt deltagande och medlemskontroll samt kooperativens möjlighet att förlita sig på egna finansiella resurser och stödnätverk är förklaringen till varför kooperativen är mer flexibla och innovativa i hanteringen av omstruktureringar i det långa loppet och när det gäller att skapa nya affärsmöjligheter”.

| X. | Trots dessa kraftfulla uttalanden har kommissionens svar på parlamentets resolutioner om information, samråd och omstrukturering som betonar behovet av brådskande och konkreta åtgärder på detta område samt på krav från andra berörda ekonomiska och sociala aktörer varit en besvikelse. |
| --- | --- |

X.

Trots dessa kraftfulla uttalanden har kommissionens svar på parlamentets resolutioner om information, samråd och omstrukturering som betonar behovet av brådskande och konkreta åtgärder på detta område samt på krav från andra berörda ekonomiska och sociala aktörer varit en besvikelse.

| Y. | Denna resolution påverkar inte de informationsskyldigheter som omfattas av unionsrätten och nationell rätt. Enligt vad som anges i unionsrätten och nationell rätt bör informationsförfaranden användas fullt ut för att tillämpa de rekommendationer som anges i denna resolution. |
| --- | --- |

Y.

Denna resolution påverkar inte de informationsskyldigheter som omfattas av unionsrätten och nationell rätt. Enligt vad som anges i unionsrätten och nationell rätt bör informationsförfaranden användas fullt ut för att tillämpa de rekommendationer som anges i denna resolution.

| Z. | Denna resolution påverkar inte de skyldigheter avseende anställningsskydd och uppsägning som följer av nationell rätt. |
| --- | --- |

Z.

Denna resolution påverkar inte de skyldigheter avseende anställningsskydd och uppsägning som följer av nationell rätt.

| AA. | Det finns i dag stora skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftning om arbetsgivarnas ansvar gentemot sina anställda vid omstrukturering. Samråd har hållits med EU:s arbetsmarknadsparter två gånger under det senaste årtiondet, och kommissionen har inte lyckats agera. |
| --- | --- |

AA.

Det finns i dag stora skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftning om arbetsgivarnas ansvar gentemot sina anställda vid omstrukturering. Samråd har hållits med EU:s arbetsmarknadsparter två gånger under det senaste årtiondet, och kommissionen har inte lyckats agera.

| AB. | God och effektiv information och samråd i samband med omstrukturering betyder att relevanta åtgärder bör vidtas flera månader före beslutet om planerad omstrukturering, och att även dotterbolag ska omfattas samt att yrkesutbildningar för omskolning snabbt ska erbjudas för att bidra till att öka företagens och unionens konkurrenskraft och därmed ge de unionsmedborgarna och investerarna ett budskap om säkerhet och öppenhet. |
| --- | --- |

AB.

God och effektiv information och samråd i samband med omstrukturering betyder att relevanta åtgärder bör vidtas flera månader före beslutet om planerad omstrukturering, och att även dotterbolag ska omfattas samt att yrkesutbildningar för omskolning snabbt ska erbjudas för att bidra till att öka företagens och unionens konkurrenskraft och därmed ge de unionsmedborgarna och investerarna ett budskap om säkerhet och öppenhet.

| AC. | De företag som inte lyckas anpassa sig till de föränderliga villkoren kan på sikt inte hålla jämn takt med konkurrenterna. Kunskapen om omstruktureringsbehoven brukar vara störst hos företagen, arbetstagarna och sektorerna själva. Omstruktureringsprocessen ser olika ut och har olika konsekvenser i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AC.

De företag som inte lyckas anpassa sig till de föränderliga villkoren kan på sikt inte hålla jämn takt med konkurrenterna. Kunskapen om omstruktureringsbehoven brukar vara störst hos företagen, arbetstagarna och sektorerna själva. Omstruktureringsprocessen ser olika ut och har olika konsekvenser i de olika medlemsstaterna.

| AD. | Kommissionen har, i syfte att hjälpa arbetstagare och företag att effektivare förutse förändringar, inlett djupgående studier och analyser, såväl om själva fenomenet med omstrukturering som om övervakning av verksamhetssektorer, däribland en rad studier om förändringarna på arbetsmarknaden fram till 2020 (21). Denna framtidsanalys har genomförts i samarbete med oberoende forskare, arbetsmarknadens parter och de övriga EU-institutionerna, som exempelvis Europaparlamentet och EU-byråer och EU-organ, till exempel Europeiskt centrum för övervakning av förändringar (22) vid Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

AD.

Kommissionen har, i syfte att hjälpa arbetstagare och företag att effektivare förutse förändringar, inlett djupgående studier och analyser, såväl om själva fenomenet med omstrukturering som om övervakning av verksamhetssektorer, däribland en rad studier om förändringarna på arbetsmarknaden fram till 2020 (21). Denna framtidsanalys har genomförts i samarbete med oberoende forskare, arbetsmarknadens parter och de övriga EU-institutionerna, som exempelvis Europaparlamentet och EU-byråer och EU-organ, till exempel Europeiskt centrum för övervakning av förändringar (22) vid Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning.

| AE. | Det pågår för närvarande en översyn av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (23). |
| --- | --- |

AE.

Det pågår för närvarande en översyn av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (23).

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen i enlighet med artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och efter samråd med arbetsmarknadens parter att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till en rättsakt om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar, i enlighet med de utförliga rekommendationer som fastställs i bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen i enlighet med artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och efter samråd med arbetsmarknadens parter att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till en rättsakt om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar, i enlighet med de utförliga rekommendationer som fastställs i bilagan till denna resolution.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. Parlamentet bekräftar vidare att rekommendationerna respekterar proportionalitetsprincipen, näringsfriheten samt rätten till egendom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. Parlamentet bekräftar vidare att rekommendationerna respekterar proportionalitetsprincipen, näringsfriheten samt rätten till egendom.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar vikten av en stark dialog mellan arbetsmarknadens parter på grundval av ömsesidigt förtroende och delat ansvar som det bästa verktyget för att finna samförståndslösningar och gemensamma infallsvinklar i fråga om att föregripa, förebygga och hantera omstruktureringsprocesser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet bekräftar vikten av en stark dialog mellan arbetsmarknadens parter på grundval av ömsesidigt förtroende och delat ansvar som det bästa verktyget för att finna samförståndslösningar och gemensamma infallsvinklar i fråga om att föregripa, förebygga och hantera omstruktureringsprocesser.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera behovet av att vidta åtgärder på unionsnivå för att övervaka företagens verksamhet i syfte att förhindra alla typer av missbruk med skadliga effekter, i synnerhet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera behovet av att vidta åtgärder på unionsnivå för att övervaka företagens verksamhet i syfte att förhindra alla typer av missbruk med skadliga effekter, i synnerhet för arbetstagarna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att uppsägningar betraktas som det sista alternativet efter det att alla andra alternativ har övervägts, utan att detta skadar företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att uppsägningar betraktas som det sista alternativet efter det att alla andra alternativ har övervägts, utan att detta skadar företagens konkurrenskraft.

| 6. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte kommer att ha några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte kommer att ha några ekonomiska konsekvenser.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta förslag och de bifogade detaljerade rekommendationerna till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta förslag och de bifogade detaljerade rekommendationerna till kommissionen och rådet.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/ eava_info_of_workers_with_annexes_/eava_info_of_workers_with_annexes_en.pdf

(2)  EGT C 258, 10.9.1999, s. 1.

(3)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 53.

(4)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

(5)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 16.

(6)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(7)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

(8)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

(9)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 29.

(10)  EUT L 207, 18.8.2003, s. 25.

(11)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

(12)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

(13)  EUT L 122, 16.5.2009, s. 28.

(14)  EUT C 65, 17.3.2006, s. 58.

(15)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2011)0589.

(17)  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 256.

(18)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 24..

(19)  EUT C 76 E, 27.3.2008, s. 138.

(20)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

(21)  SEC(2008) 2154, kommissionens arbetsdokument om omstrukturering och sysselsättning – EU:s bidrag.

(22)  2001 genomfördes ett förslag från Gyllenhammar Expert Group. Detta förslag gällde inrättandet av ett Europeiskt centrum för övervakning av förändringar inom Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin. Europeiskt centrum för övervakning av förändringar förvaltar särskilt European Restructuring Monitor (ERM) som samlar in information om omstruktureringar i särskild omfattning.

(23)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

EUROPAPARLAMENTET

| — | anser, med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.1 e, att den rättsakt som ska antas bör omfatta följande inslag: |
| --- | --- |

—

anser, med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.1 e, att den rättsakt som ska antas bör omfatta följande inslag:

Rekommendation 1

av följande skäl:

| 1. | När företag, arbetstagarrepresentanter, myndigheter och andra intressegrupper planerar, förbereder sig inför och hanterar omstruktureringar bör de, i enlighet med respektive behörighet och befogenhet, och vid en tidpunkt som är förenlig med deras respektive ansvarsområden, verka i en anda av samarbete som grundas på omfattande information och samråd i god tid och samtidigt ta fasta på att dessa processer även syftar till att skydda både företagens intressen i fråga om konkurrenskraft och hållbarhet och de anställdas intressen. |
| --- | --- |

1.

När företag, arbetstagarrepresentanter, myndigheter och andra intressegrupper planerar, förbereder sig inför och hanterar omstruktureringar bör de, i enlighet med respektive behörighet och befogenhet, och vid en tidpunkt som är förenlig med deras respektive ansvarsområden, verka i en anda av samarbete som grundas på omfattande information och samråd i god tid och samtidigt ta fasta på att dessa processer även syftar till att skydda både företagens intressen i fråga om konkurrenskraft och hållbarhet och de anställdas intressen.

| 2. | För att en omstrukturering ska vara ekonomiskt lönsam och socialt ansvarsfull måste den ingå i en långsiktig strategi som siktar på att trygga och stärka företagets långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft. Den måste även sätta personalen i centrum för företagets strategiska utveckling. |
| --- | --- |

2.

För att en omstrukturering ska vara ekonomiskt lönsam och socialt ansvarsfull måste den ingå i en långsiktig strategi som siktar på att trygga och stärka företagets långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft. Den måste även sätta personalen i centrum för företagets strategiska utveckling.

| 3. | Arbetsgivarna ska respektera lagstiftningen mot diskriminering, särskilt åldersdiskriminering, när de väljer vilka anställda som måste lämna företaget. |
| --- | --- |

3.

Arbetsgivarna ska respektera lagstiftningen mot diskriminering, särskilt åldersdiskriminering, när de väljer vilka anställda som måste lämna företaget.

| 4. | Planering, förberedelse inför och hantering av omvandling måste ske i samband med en stärkt social dialog i syfte att främja omvandling på ett sätt som är förenligt med bevarandet av de prioriterade målen om konkurrenskraft och sysselsättning samt arbetstagarnas hälsa. |
| --- | --- |

4.

Planering, förberedelse inför och hantering av omvandling måste ske i samband med en stärkt social dialog i syfte att främja omvandling på ett sätt som är förenligt med bevarandet av de prioriterade målen om konkurrenskraft och sysselsättning samt arbetstagarnas hälsa.

| 5. | Det finns ett behov av att planera, främja och stärka åtgärder när det gäller företagets situation och den troliga utvecklingen av sysselsättningen och arbetsvillkoren, särskilt när dessa är hotade. |
| --- | --- |

5.

Det finns ett behov av att planera, främja och stärka åtgärder när det gäller företagets situation och den troliga utvecklingen av sysselsättningen och arbetsvillkoren, särskilt när dessa är hotade.

| 6. | Omstruktureringar underlättas och deras konsekvenser mildras när företagen ser till fortlöpande utveckla de anställdas kunskaper och kompetens, och på så sätt öka deras anställbarhet och deras interna och externa rörlighet. |
| --- | --- |

6.

Omstruktureringar underlättas och deras konsekvenser mildras när företagen ser till fortlöpande utveckla de anställdas kunskaper och kompetens, och på så sätt öka deras anställbarhet och deras interna och externa rörlighet.

| 7. | Anpassningsbara företag och en motståndskraftig arbetskraft ska, i samarbete med arbetstagarrepresentanter, regionala och lokala myndigheter och andra relevanta organisationer, utveckla mekanismer för att förutse och planera inför anställnings- och kompetensbehov. De ska erkänna varje arbetstagares rätt att ta del av lämplig utbildning. Arbetstagarna ska erkänna att utbildning och livslångt lärande är nödvändigt för att förbättra deras anställbarhet. |
| --- | --- |

7.

Anpassningsbara företag och en motståndskraftig arbetskraft ska, i samarbete med arbetstagarrepresentanter, regionala och lokala myndigheter och andra relevanta organisationer, utveckla mekanismer för att förutse och planera inför anställnings- och kompetensbehov. De ska erkänna varje arbetstagares rätt att ta del av lämplig utbildning. Arbetstagarna ska erkänna att utbildning och livslångt lärande är nödvändigt för att förbättra deras anställbarhet.

| 8. | Omstruktureringsprocesser påverkar andra än det enskilda företaget eftersom företag alltmer arbetar i nätverk, vilket ökar behovet av flerpartsforum för diskussioner i sociala frågor. |
| --- | --- |

8.

Omstruktureringsprocesser påverkar andra än det enskilda företaget eftersom företag alltmer arbetar i nätverk, vilket ökar behovet av flerpartsforum för diskussioner i sociala frågor.

| 9. | För att omstruktureringsmetoderna ska fungera krävs en så tidig förberedelse som möjligt. Den bör inledas redan när behovet att omstrukturera först övervägs, vilket gör det möjligt att förhindra eller minska ekonomiska, sociala, miljömässiga och territoriella konsekvenser till ett minimum. |
| --- | --- |

9.

För att omstruktureringsmetoderna ska fungera krävs en så tidig förberedelse som möjligt. Den bör inledas redan när behovet att omstrukturera först övervägs, vilket gör det möjligt att förhindra eller minska ekonomiska, sociala, miljömässiga och territoriella konsekvenser till ett minimum.

| 10. | Det är allmänt vedertaget att omstruktureringar, i synnerhet om de är omfattande och får betydande konsekvenser, bör förklaras för och motiveras till intressenterna, inklusive valet av planerade åtgärder i förhållande till målen och alternativa lösningar, och arbetstagarrepresentanterna ska involveras fullt ut och på lämpligt sätt på alla nivåer i god tid så att intressenterna kan förbereda sig för samråd innan ett företagsbeslut fattas. |
| --- | --- |

10.

Det är allmänt vedertaget att omstruktureringar, i synnerhet om de är omfattande och får betydande konsekvenser, bör förklaras för och motiveras till intressenterna, inklusive valet av planerade åtgärder i förhållande till målen och alternativa lösningar, och arbetstagarrepresentanterna ska involveras fullt ut och på lämpligt sätt på alla nivåer i god tid så att intressenterna kan förbereda sig för samråd innan ett företagsbeslut fattas.

| 11. | Omfattande åtgärder i syfte att begränsa konsekvenserna av omstrukturering kräver att företagen överväger uppsägningar som en sista utväg, och endast efter att ha övervägt alla alternativa lösningar och/eller vidtagit möjliga stödåtgärder. |
| --- | --- |

11.

Omfattande åtgärder i syfte att begränsa konsekvenserna av omstrukturering kräver att företagen överväger uppsägningar som en sista utväg, och endast efter att ha övervägt alla alternativa lösningar och/eller vidtagit möjliga stödåtgärder.

| 12. | Att myndigheterna samarbetar och bistår aktivt på en relevant nivå i förberedelsen och hanteringen under genomförandet av omstruktureringsarbetet bidrar i hög grad till ekonomisk omställning och bibehållande av arbetskraft. Lokala ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag som är i beroendeställning till omstruktureringsföretaget i sin egenskap av leverantörer eller underleverantörer, bör också involveras. |
| --- | --- |

12.

Att myndigheterna samarbetar och bistår aktivt på en relevant nivå i förberedelsen och hanteringen under genomförandet av omstruktureringsarbetet bidrar i hög grad till ekonomisk omställning och bibehållande av arbetskraft. Lokala ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag som är i beroendeställning till omstruktureringsföretaget i sin egenskap av leverantörer eller underleverantörer, bör också involveras.

| 13. | Befintliga ekonomiska stödsystem som kanaliseras via Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) eller Europeiska socialfonden (ESF) inom den nya budgetramen för 2014–2020, får inte ersätta initiativ på nationell nivå som bygger på framsynthet, förberedelse och ansvarsfull förvaltning. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) bör finnas kvar med förstärkt kapacitet för att kunna fungera reaktivt, tidsbegränsat och med mildrande effekt. |
| --- | --- |

13.

Befintliga ekonomiska stödsystem som kanaliseras via Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) eller Europeiska socialfonden (ESF) inom den nya budgetramen för 2014–2020, får inte ersätta initiativ på nationell nivå som bygger på framsynthet, förberedelse och ansvarsfull förvaltning. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) bör finnas kvar med förstärkt kapacitet för att kunna fungera reaktivt, tidsbegränsat och med mildrande effekt.

| 14. | Företagen bör tillsammans med arbetstagarrepresentanterna skapa verktyg för regelbunden utvärdering och rapportering om sina åtgärder för planerad omstrukturering i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis. |
| --- | --- |

14.

Företagen bör tillsammans med arbetstagarrepresentanterna skapa verktyg för regelbunden utvärdering och rapportering om sina åtgärder för planerad omstrukturering i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis.

| 15. | Den ekonomiska styrningens nya tyngdpunkt ligger på budgetkonsolidering och undergräver genom offentliga nedskärningar möjligheterna att mildra konsekvenserna av omstruktureringar. |
| --- | --- |

15.

Den ekonomiska styrningens nya tyngdpunkt ligger på budgetkonsolidering och undergräver genom offentliga nedskärningar möjligheterna att mildra konsekvenserna av omstruktureringar.

| 16. | Alla unionsbestämmelser bör gälla för såväl företag som företagskoncerner, både privat och offentligt ägda, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt och/eller kollektivavtal. De bör i vart fall gälla för större omstruktureringsarbete som vidtas inom företag och företagskoncerner och som berör antingen ett stort antal arbetstagare eller en stor andel av personalen inom dessa företag under en kort period. |
| --- | --- |

16.

Alla unionsbestämmelser bör gälla för såväl företag som företagskoncerner, både privat och offentligt ägda, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt och/eller kollektivavtal. De bör i vart fall gälla för större omstruktureringsarbete som vidtas inom företag och företagskoncerner och som berör antingen ett stort antal arbetstagare eller en stor andel av personalen inom dessa företag under en kort period.

| 17. | En unionsram för planering, utarbetande och hantering av omvandling och omstruktureringar bör uppmuntra och ge företräde åt ett avtal mellan företaget och dess arbetstagarrepresentanter på lokal nivå. Endast om ett sådant avtal saknas bör standardkrav tillämpas. |
| --- | --- |

17.

En unionsram för planering, utarbetande och hantering av omvandling och omstruktureringar bör uppmuntra och ge företräde åt ett avtal mellan företaget och dess arbetstagarrepresentanter på lokal nivå. Endast om ett sådant avtal saknas bör standardkrav tillämpas.

Rekommendation 2 om målet

| 1. | Direktivets syfte är att främja och underlätta information och samråd om ekonomiska förändringar och att förbättra det sätt på vilket företag, arbetstagarrepresentanter, myndigheter och andra berörda intressegrupper i hela unionen – alla med olika ansvar i olika faser av omstruktureringen – förutser, förbereder sig inför och hanterar företagsomstrukturering på ett socialt och miljömässigt ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

1.

Direktivets syfte är att främja och underlätta information och samråd om ekonomiska förändringar och att förbättra det sätt på vilket företag, arbetstagarrepresentanter, myndigheter och andra berörda intressegrupper i hela unionen – alla med olika ansvar i olika faser av omstruktureringen – förutser, förbereder sig inför och hanterar företagsomstrukturering på ett socialt och miljömässigt ansvarsfullt sätt.

| 2. | Företag och arbetstagarrepresentanter ska därför, i en anda av samarbete, när de hanterar omstruktureringar, erkänna att dessa processer syftar till att skydda såväl företagens intressen när det gäller konkurrenskraft och hållbarhet som deras anställdas intressen i fråga om sociala villkor och sysselsättnings-, hälso-, och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

2.

Företag och arbetstagarrepresentanter ska därför, i en anda av samarbete, när de hanterar omstruktureringar, erkänna att dessa processer syftar till att skydda såväl företagens intressen när det gäller konkurrenskraft och hållbarhet som deras anställdas intressen i fråga om sociala villkor och sysselsättnings-, hälso-, och arbetsvillkor.

Rekommendation 3 om definitioner och tillämpningsområde

| 1. | I denna akt avses med






  a) | företag: företag eller företagskoncerner, både privat och offentligt ägda, i enlighet med unionslagstiftning och nationell lagstiftning och/eller kollektivavtal. |
| --- | --- | --- |

1.

I denna akt avses med

a)

företag: företag eller företagskoncerner, både privat och offentligt ägda, i enlighet med unionslagstiftning och nationell lagstiftning och/eller kollektivavtal.

| b) | beroende företag: företag och firmor som befinner sig i en avsevärd beroendeställning gentemot ovanstående företag på grund av underentreprenad, leveransavtal och annat, |
| --- | --- |

b)

beroende företag: företag och firmor som befinner sig i en avsevärd beroendeställning gentemot ovanstående företag på grund av underentreprenad, leveransavtal och annat,

| c) | arbetstagarrepresentanter: personer som utses genom nationell rätt och/eller praxis, |
| --- | --- |

c)

arbetstagarrepresentanter: personer som utses genom nationell rätt och/eller praxis,

| d) | avtal: avtal som ingås på relevant nivå (europeisk, nationell, sektoriell eller regional nivå eller företagsnivå) av, å ena sidan, företrädare för företag och/eller deras organisationer och, å andra sidan, arbetstagarrepresentanter som har befogenhet att ingå kollektivavtal enligt nationell rätt och/eller praxis eller enligt förfaranden som fastställs av behöriga fackföreningsorganisationer på EU-nivå, |
| --- | --- |

d)

avtal: avtal som ingås på relevant nivå (europeisk, nationell, sektoriell eller regional nivå eller företagsnivå) av, å ena sidan, företrädare för företag och/eller deras organisationer och, å andra sidan, arbetstagarrepresentanter som har befogenhet att ingå kollektivavtal enligt nationell rätt och/eller praxis eller enligt förfaranden som fastställs av behöriga fackföreningsorganisationer på EU-nivå,

| e) | arbetstagare: anställda i företag, oavsett typ av anställningsavtal, |
| --- | --- |

e)

arbetstagare: anställda i företag, oavsett typ av anställningsavtal,

| f) | myndigheter: organ inom den offentliga förvaltningen på relevant nivå som utses av medlemsstaterna, däribland även lokala arbetsförmedlingar, |
| --- | --- |

f)

myndigheter: organ inom den offentliga förvaltningen på relevant nivå som utses av medlemsstaterna, däribland även lokala arbetsförmedlingar,

| g) | omstruktureringsarbete: alla förändringar som omfattas av direktivet om kollektiva uppsägningar eller direktivet om överlåtelse av företag. |
| --- | --- |

g)

omstruktureringsarbete: alla förändringar som omfattas av direktivet om kollektiva uppsägningar eller direktivet om överlåtelse av företag.

| h) | anställbarhet: en arbetstagares förmåga att genom sin kompetens, erfarenhet och utbildning få eller byta anställning, |
| --- | --- |

h)

anställbarhet: en arbetstagares förmåga att genom sin kompetens, erfarenhet och utbildning få eller byta anställning,

| i) | information och samråd: definition i enlighet med relevant unionsrätt och nationell rätt på detta område. |
| --- | --- |

i)

information och samråd: definition i enlighet med relevant unionsrätt och nationell rätt på detta område.

| 2. | Alla unionsrättsakter bör omfatta såväl företag som företagskoncerner, både privatägda och offentligt ägda, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt och/eller kollektivavtal. De bör i vart fall gälla för större omstruktureringsarbete som vidtas inom företag och företagskoncerner och som berör antingen ett stort antal arbetstagare eller en stor andel av personalen inom dessa företag under en kort period. |
| --- | --- |

2.

Alla unionsrättsakter bör omfatta såväl företag som företagskoncerner, både privatägda och offentligt ägda, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt och/eller kollektivavtal. De bör i vart fall gälla för större omstruktureringsarbete som vidtas inom företag och företagskoncerner och som berör antingen ett stort antal arbetstagare eller en stor andel av personalen inom dessa företag under en kort period.

Rekommendation 4 om långsiktig strategisk planering, anpassbarhet och anställbarhet

| 1. | Omstruktureringsarbetet ska integreras i en långsiktig strategi som avser att säkra och stärka företagets långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft i syfte att stimulera ett innovationsvänligt klimat, och samtidigt beakta att företagen i de flesta fall tvingas omstrukturera på grund av oförutsedda förändringar i marknadsvillkoren eller på grund av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.

Omstruktureringsarbetet ska integreras i en långsiktig strategi som avser att säkra och stärka företagets långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft i syfte att stimulera ett innovationsvänligt klimat, och samtidigt beakta att företagen i de flesta fall tvingas omstrukturera på grund av oförutsedda förändringar i marknadsvillkoren eller på grund av den tekniska utvecklingen.

| 2. | Långsiktiga strategier ska omfatta ekonomisk utveckling, samt mål i fråga om personalresurser, sysselsättning och kompetens inriktade på att varaktigt utveckla de anställdas kunskaper och kompetens i syfte att öka företagets konkurrenskraft, bärkraft och anpassningsförmåga, samt öka de anställdas anställbarhet och underlätta deras övergång samt stärka deras interna och externa rörlighet. |
| --- | --- |

2.

Långsiktiga strategier ska omfatta ekonomisk utveckling, samt mål i fråga om personalresurser, sysselsättning och kompetens inriktade på att varaktigt utveckla de anställdas kunskaper och kompetens i syfte att öka företagets konkurrenskraft, bärkraft och anpassningsförmåga, samt öka de anställdas anställbarhet och underlätta deras övergång samt stärka deras interna och externa rörlighet.

| 3. | Medlemsstaterna ska därför uppmuntra företagen att se till att alla arbetstagare erbjuds lämplig utbildning för att gardera sig mot ändrade yrkeskrav inom företaget. De anställda måste inse att utbildning och livslångt lärande är nödvändigt för att stärka deras anställbarhet och acceptera relevanta utbildningserbjudanden. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska därför uppmuntra företagen att se till att alla arbetstagare erbjuds lämplig utbildning för att gardera sig mot ändrade yrkeskrav inom företaget. De anställda måste inse att utbildning och livslångt lärande är nödvändigt för att stärka deras anställbarhet och acceptera relevanta utbildningserbjudanden.

| 4. | De erbjudna utbildningarna ska vara en verkligt långsiktig investering, oavsett arbetstagarens ålder. De ska särskilt handla om behoven i avancerade industrisektorer, ny informations- och kommunikationsteknik, övergången till en grön ekonomi och hälso- och sjukvård, samt mer allmänt de sektorer som effektivast kan förverkliga målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

4.

De erbjudna utbildningarna ska vara en verkligt långsiktig investering, oavsett arbetstagarens ålder. De ska särskilt handla om behoven i avancerade industrisektorer, ny informations- och kommunikationsteknik, övergången till en grön ekonomi och hälso- och sjukvård, samt mer allmänt de sektorer som effektivast kan förverkliga målen i Europa 2020-strategin.

Rekommendation 5 om planering av sysselsättnings- och kompetensbehoven

| 1. | Företagen ska i samråd med arbetstagarrepresentanter och med vederbörlig hänsyn till deras respektive rättigheter och skyldigheter – och om så är lämpligt med myndigheter och andra relevanta intressegrupper – utarbeta personalutvecklingsplaner skräddarsydda efter deras egna specifika förhållanden, samt mekanismer för att förutse och planera för framtida sysselsättnings- och kompetensbehov. |
| --- | --- |

1.

Företagen ska i samråd med arbetstagarrepresentanter och med vederbörlig hänsyn till deras respektive rättigheter och skyldigheter – och om så är lämpligt med myndigheter och andra relevanta intressegrupper – utarbeta personalutvecklingsplaner skräddarsydda efter deras egna specifika förhållanden, samt mekanismer för att förutse och planera för framtida sysselsättnings- och kompetensbehov.

| 2. | Företagen ska därför i samarbete med arbetstagarrepresentanter och andra relevanta intressegrupper inrätta






  (a) | mekanismer för en långsiktig strategi för kvantitativ och kvalitativ sysselsättning och kompetensbehov som är kopplade till innovations- och utvecklingsstrategier och som tar hänsyn till den förväntade utvecklingen av ekonomin, sysselsättningen, kompetensen och arbetsvillkoren, både positiva och negativa, samt mekanismer för att fastställa de enskilda arbetstagarnas nuvarande kvalifikationsnivå, |
| --- | --- | --- |

2.

Företagen ska därför i samarbete med arbetstagarrepresentanter och andra relevanta intressegrupper inrätta

(a)

mekanismer för en långsiktig strategi för kvantitativ och kvalitativ sysselsättning och kompetensbehov som är kopplade till innovations- och utvecklingsstrategier och som tar hänsyn till den förväntade utvecklingen av ekonomin, sysselsättningen, kompetensen och arbetsvillkoren, både positiva och negativa, samt mekanismer för att fastställa de enskilda arbetstagarnas nuvarande kvalifikationsnivå,

| (b) | fleråriga planer för utveckling av sysselsättning, kompetens och arbetsvillkor som omfattar de viktigaste områdena som






  — | kartläggning och planering av kompetens- och kvalifikationsbehov, |
| --- | --- | --- |

(b)

fleråriga planer för utveckling av sysselsättning, kompetens och arbetsvillkor som omfattar de viktigaste områdena som

—

kartläggning och planering av kompetens- och kvalifikationsbehov,

| — | stöd till utveckling av en utbildningskultur för att hjälpa arbetstagarna att delta i lämplig utbildning, |
| --- | --- |

—

stöd till utveckling av en utbildningskultur för att hjälpa arbetstagarna att delta i lämplig utbildning,

| — | regelbunden bedömning av enskilda kunskaper som leder till individuella utbildningsprogram, |
| --- | --- |

—

regelbunden bedömning av enskilda kunskaper som leder till individuella utbildningsprogram,

| — | regelbundna utvärderingar av arbetsvillkoren, särskilt med avseende på arbetets organisation, |
| --- | --- |

—

regelbundna utvärderingar av arbetsvillkoren, särskilt med avseende på arbetets organisation,

| — | individuella utbildningsplaner med kvantitativa mål, |
| --- | --- |

—

individuella utbildningsplaner med kvantitativa mål,

| — | en årlig utbildningsbudget, |
| --- | --- |

—

en årlig utbildningsbudget,

| — | individuella studiekonton, |
| --- | --- |

—

individuella studiekonton,

| — | utbildningsprogram, både inom och utanför företaget, |
| --- | --- |

—

utbildningsprogram, både inom och utanför företaget,

| — | tjänstledighet för utbildning, |
| --- | --- |

—

tjänstledighet för utbildning,

| — | särskilda utbildningsåtgärder för att hantera identifierade problem. |
| --- | --- |

—

särskilda utbildningsåtgärder för att hantera identifierade problem.

| 3. | Alla arbetstagare ska erbjudas utbildning under ett bestämt antal timmar per år, fastställt genom lagstiftning eller kollektivavtal. Utbildningsbehoven bör emellertid huvudsakligen kartläggas genom kvalifikationsbedömningar, för att kontrollera anställbarheten upprätthålls. |
| --- | --- |

3.

Alla arbetstagare ska erbjudas utbildning under ett bestämt antal timmar per år, fastställt genom lagstiftning eller kollektivavtal. Utbildningsbehoven bör emellertid huvudsakligen kartläggas genom kvalifikationsbedömningar, för att kontrollera anställbarheten upprätthålls.

| 4. | Enskilda arbetstagares utbildningsbehov bör regelbundet ses över och lämpliga utbildningsalternativ identifieras vid behov. |
| --- | --- |

4.

Enskilda arbetstagares utbildningsbehov bör regelbundet ses över och lämpliga utbildningsalternativ identifieras vid behov.

| 5. | Bestämmelserna i punkterna 1–3 gäller inte företag och anställda som omfattas av ett avtal som ingåtts på relevant nivå med relevanta parter, avseende förfaranden för att förutse kompetens eller bedöma sysselsättnings- och kompetensbehov. |
| --- | --- |

5.

Bestämmelserna i punkterna 1–3 gäller inte företag och anställda som omfattas av ett avtal som ingåtts på relevant nivå med relevanta parter, avseende förfaranden för att förutse kompetens eller bedöma sysselsättnings- och kompetensbehov.

| 6. | När det är möjligt och lämpligt bör företagen






  (a) | utveckla de mekanismer och planer som avses i punkt 2 i nära samarbete med externa aktörer, däribland regionala myndigheter, universitet och andra utbildningsinstitutioner och tekniska institut, |
| --- | --- | --- |

6.

När det är möjligt och lämpligt bör företagen

(a)

utveckla de mekanismer och planer som avses i punkt 2 i nära samarbete med externa aktörer, däribland regionala myndigheter, universitet och andra utbildningsinstitutioner och tekniska institut,

| (b) | medverka i eller bidra till externa sysselsättnings- och kvalifikationsobservatorier, partnerskap, nätverk och andra relevanta initiativ som tas i den berörda regionen och/eller sektorn, innovationscentrum och utvecklingsbyråer. |
| --- | --- |

(b)

medverka i eller bidra till externa sysselsättnings- och kvalifikationsobservatorier, partnerskap, nätverk och andra relevanta initiativ som tas i den berörda regionen och/eller sektorn, innovationscentrum och utvecklingsbyråer.

| 7. | Det konkreta genomförandet ska fastställas i ett avtal mellan de berörda parterna. |
| --- | --- |

7.

Det konkreta genomförandet ska fastställas i ett avtal mellan de berörda parterna.

| 8. | Beroende företag ska informeras om de förändringar och planer som anges i punkt 2. Deras anställda får omfattas av mekanismerna och planerna på begäran av det beroende företaget med motiveringen att dessa mekanismer och planer krävs eller är användbara för deras egen anpassning och utveckling. Detta ska inte hindra beroende företag från att ta fram egna mekanismer. |
| --- | --- |

8.

Beroende företag ska informeras om de förändringar och planer som anges i punkt 2. Deras anställda får omfattas av mekanismerna och planerna på begäran av det beroende företaget med motiveringen att dessa mekanismer och planer krävs eller är användbara för deras egen anpassning och utveckling. Detta ska inte hindra beroende företag från att ta fram egna mekanismer.

Rekommendation 6 om tidig förberedelse

| 1. | Med undantag för när omstruktureringar krävs på grund av oförutsedda eller plötsliga händelser ska omstruktureringsarbete, särskilt när det förväntas få betydande negativa konsekvenser, föregås av en lämplig förberedelse tillsammans med alla berörda intressegrupper, i enlighet med deras respektive befogenheter, i syfte att förebygga eller mildra de ekonomiska, sociala och lokala konsekvenserna. |
| --- | --- |

1.

Med undantag för när omstruktureringar krävs på grund av oförutsedda eller plötsliga händelser ska omstruktureringsarbete, särskilt när det förväntas få betydande negativa konsekvenser, föregås av en lämplig förberedelse tillsammans med alla berörda intressegrupper, i enlighet med deras respektive befogenheter, i syfte att förebygga eller mildra de ekonomiska, sociala och lokala konsekvenserna.

| 2. | Omstruktureringar orsakas i regel av exceptionella omständigheter till följd av förändringar på marknaden eller teknisk utveckling. Det ligger i alla berörda parters intresse att ledningen och de anställda under sådana exceptionella omständigheter i rätt tid inleder diskussioner i linje med kraven på information och samråd i gällande unionslagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Omstruktureringar orsakas i regel av exceptionella omständigheter till följd av förändringar på marknaden eller teknisk utveckling. Det ligger i alla berörda parters intresse att ledningen och de anställda under sådana exceptionella omständigheter i rätt tid inleder diskussioner i linje med kraven på information och samråd i gällande unionslagstiftning.

| 3. | Varje föreslagen omstrukturering bör förklaras i sin helhet för arbetstagarrepresentanterna, som bör få sådan information om omstruktureringen att de kan göra en ingående bedömning och vid behov förbereda sig för samråd. |
| --- | --- |

3.

Varje föreslagen omstrukturering bör förklaras i sin helhet för arbetstagarrepresentanterna, som bör få sådan information om omstruktureringen att de kan göra en ingående bedömning och vid behov förbereda sig för samråd.

| 4. | Förberedelsen ska genomföras så tidigt som möjligt och inledas så snart som behovet att omstrukturera övervägs, i enlighet med metoder och förfaranden som förhandlats fram inom sektorn, i regionen för det aktuella företaget, i förekommande fall. Med undantag för under de exceptionella omständigheter som avses i punkt 1, ska den genomföras inom en tidsram som gör det möjligt att genomföra meningsfulla samråd med alla berörda intressegrupper och anta åtgärder för att förhindra eller minska till ett minimum de negativa konsekvenserna i ekonomiskt, socialt eller lokalt hänseende. |
| --- | --- |

4.

Förberedelsen ska genomföras så tidigt som möjligt och inledas så snart som behovet att omstrukturera övervägs, i enlighet med metoder och förfaranden som förhandlats fram inom sektorn, i regionen för det aktuella företaget, i förekommande fall. Med undantag för under de exceptionella omständigheter som avses i punkt 1, ska den genomföras inom en tidsram som gör det möjligt att genomföra meningsfulla samråd med alla berörda intressegrupper och anta åtgärder för att förhindra eller minska till ett minimum de negativa konsekvenserna i ekonomiskt, socialt eller lokalt hänseende.

| 5. | Lokala ekonomiska aktörer, särskilt företag och deras anställda som är i beroendeställning till omstruktureringsföretaget, bör också informeras från början om den föreslagna omstruktureringen. |
| --- | --- |

5.

Lokala ekonomiska aktörer, särskilt företag och deras anställda som är i beroendeställning till omstruktureringsföretaget, bör också informeras från början om den föreslagna omstruktureringen.

| 6. | Insyn och information till de anställda i god tid om företagens situation är av avgörande betydelse för att de ska kunna involveras i omstruktureringen och arbetet med att föregripa förändringarna. De anställda bör på ett tidigt stadium involveras i diskussionerna för att kunna delta i företagsomstruktureringen eller planera ett eventuellt uppköp om företaget skulle läggas ned. |
| --- | --- |

6.

Insyn och information till de anställda i god tid om företagens situation är av avgörande betydelse för att de ska kunna involveras i omstruktureringen och arbetet med att föregripa förändringarna. De anställda bör på ett tidigt stadium involveras i diskussionerna för att kunna delta i företagsomstruktureringen eller planera ett eventuellt uppköp om företaget skulle läggas ned.

| 7. | Vid alla omstruktureringar bör återverkningarna på antalet uppsägningar vara en prioriterad fråga med ett klart och tydligt åtagande från företagens sida om anställningarna. |
| --- | --- |

7.

Vid alla omstruktureringar bör återverkningarna på antalet uppsägningar vara en prioriterad fråga med ett klart och tydligt åtagande från företagens sida om anställningarna.

Rekommendation 7 om information och samråd om affärsbeslut

| 1. | Alla omstruktureringar, särskilt sådana som sannolikt kommer att påverka sysselsättningen negativt, måste förklaras tidigt och motiveras för de berörda intressegrupperna innan eventuella praktiska åtgärder vidtas. Detta gäller oberoende av om omstruktureringen kommer att genomföras på grundval av antingen långsiktiga strategiska mål och krav eller kortsiktiga krav och av huruvida beslutet om omstrukturering fattas av företaget eller av en koncern som kontrollerar företaget. |
| --- | --- |

1.

Alla omstruktureringar, särskilt sådana som sannolikt kommer att påverka sysselsättningen negativt, måste förklaras tidigt och motiveras för de berörda intressegrupperna innan eventuella praktiska åtgärder vidtas. Detta gäller oberoende av om omstruktureringen kommer att genomföras på grundval av antingen långsiktiga strategiska mål och krav eller kortsiktiga krav och av huruvida beslutet om omstrukturering fattas av företaget eller av en koncern som kontrollerar företaget.

| 2. | De åtgärder som avses i punkt 1 omfattar skälet till val av planerade åtgärder för att uppnå målen, efter en utvärdering av andra möjliga alternativ, mot bakgrund av alla berörda intressen. |
| --- | --- |

2.

De åtgärder som avses i punkt 1 omfattar skälet till val av planerade åtgärder för att uppnå målen, efter en utvärdering av andra möjliga alternativ, mot bakgrund av alla berörda intressen.

| 3. | Företagen ska från början informera myndigheter och arbetstagarrepresentanter på relevant nivå, särskilt på lokal nivå, i tid och involvera dem så mycket som möjligt i genomförandet av omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

3.

Företagen ska från början informera myndigheter och arbetstagarrepresentanter på relevant nivå, särskilt på lokal nivå, i tid och involvera dem så mycket som möjligt i genomförandet av omstruktureringsprocessen.

| 4. | Lokala ekonomiska aktörer, särskilt företag och deras anställda som är i beroendeställning gentemot omstruktureringsföretaget, måste också snarast möjligt informeras om omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Lokala ekonomiska aktörer, särskilt företag och deras anställda som är i beroendeställning gentemot omstruktureringsföretaget, måste också snarast möjligt informeras om omstruktureringsprocessen.

| 5. | Denna bestämmelse ska inte vara tillämplig när information till och samråd med arbetstagarrepresentanter regleras på jämförbart sätt på nationell nivå. |
| --- | --- |

5.

Denna bestämmelse ska inte vara tillämplig när information till och samråd med arbetstagarrepresentanter regleras på jämförbart sätt på nationell nivå.

Rekommendation 8 om att minimera interna sociala kostnader genom en social plan

| 1. | När behovet av att omstrukturera uppstår ska företagen överväga uppsägningar endast som en sista utväg, och endast efter att ha tänkt över alla andra alternativ och kartlagt och där så är möjligt, genomfört stödåtgärder. |
| --- | --- |

1.

När behovet av att omstrukturera uppstår ska företagen överväga uppsägningar endast som en sista utväg, och endast efter att ha tänkt över alla andra alternativ och kartlagt och där så är möjligt, genomfört stödåtgärder.

| 2. | Företagen ska i synnerhet överväga alla relevanta lösningar som alternativ och inleda en dialog med interna och externa intressegrupper för att försöka involvera dem i en lösning på frågan om uppsägningar, till exempel genom att






  (a) | fasa ut planerade åtgärder över tiden, |
| --- | --- | --- |

2.

Företagen ska i synnerhet överväga alla relevanta lösningar som alternativ och inleda en dialog med interna och externa intressegrupper för att försöka involvera dem i en lösning på frågan om uppsägningar, till exempel genom att

(a)

fasa ut planerade åtgärder över tiden,

| (b) | minska arbetets intensitet, |
| --- | --- |

(b)

minska arbetets intensitet,

| (c) | tillfälligt eller på lång sikt minska arbetstiden eller omorganisera, |
| --- | --- |

(c)

tillfälligt eller på lång sikt minska arbetstiden eller omorganisera,

| (d) | omförhandla arbetsvillkoren, |
| --- | --- |

(d)

omförhandla arbetsvillkoren,

| (e) | omplacera internt eller externt inom företagskoncernen eller inom andra företag som inte ingår i koncernen, |
| --- | --- |

(e)

omplacera internt eller externt inom företagskoncernen eller inom andra företag som inte ingår i koncernen,

| (f) | hämta hem externa verksamheter, |
| --- | --- |

(f)

hämta hem externa verksamheter,

| (g) | förhandla om avgångar och |
| --- | --- |

(g)

förhandla om avgångar och

| (h) | naturliga avgångar. |
| --- | --- |

(h)

naturliga avgångar.

| 3. | När uppsägningar inte kan undvikas eller när de ingår i ett paket av alternativa lösningar ska företagen, med bistånd av lokala myndigheter och offentliga eller privata arbetsförmedlingar, medverka till att tillgängliggöra lämpligt stöd till de arbetstagare som berörs i syfte att på nytt stärka deras anställbarhet och hjälpa dem att snabbt och varaktigt återvända till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

När uppsägningar inte kan undvikas eller när de ingår i ett paket av alternativa lösningar ska företagen, med bistånd av lokala myndigheter och offentliga eller privata arbetsförmedlingar, medverka till att tillgängliggöra lämpligt stöd till de arbetstagare som berörs i syfte att på nytt stärka deras anställbarhet och hjälpa dem att snabbt och varaktigt återvända till arbetsmarknaden.

| 4. | Utan att det påverkar deras skyldigheter enligt unionsrätt och nationell rätt och praxis ska företagen planera för följande sysselsättningsåtgärder då dessa visar sig nödvändiga eller till hjälp för att begränsa åtgärdens konsekvenser:






  — | Informera anställda som riskerar att bli eller som redan har blivit uppsagda om arbetsmarknaden, deras rättigheter och de framförhandlade villkoren under omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- | --- |

4.

Utan att det påverkar deras skyldigheter enligt unionsrätt och nationell rätt och praxis ska företagen planera för följande sysselsättningsåtgärder då dessa visar sig nödvändiga eller till hjälp för att begränsa åtgärdens konsekvenser:

—

Informera anställda som riskerar att bli eller som redan har blivit uppsagda om arbetsmarknaden, deras rättigheter och de framförhandlade villkoren under omstruktureringsprocessen.

| — | Inrättande av enheter för omplacering och/eller rörlighet. |
| --- | --- |

—

Inrättande av enheter för omplacering och/eller rörlighet.

| — | Utbildning och omskolning. |
| --- | --- |

—

Utbildning och omskolning.

| — | Individuell yrkesvägledning. |
| --- | --- |

—

Individuell yrkesvägledning.

| — | Hjälp med jobbsökande, bland annat genom betald ledighet för att söka arbete. |
| --- | --- |

—

Hjälp med jobbsökande, bland annat genom betald ledighet för att söka arbete.

| — | Skälig ersättning. |
| --- | --- |

—

Skälig ersättning.

| — | Underlätta bildandet av egna företag eller kooperativ, samt olika former av ekonomiskt deltagande. |
| --- | --- |

—

Underlätta bildandet av egna företag eller kooperativ, samt olika former av ekonomiskt deltagande.

| — | Övervakning, uppföljning och rådgivning för att undvika eller minimera negativa fysiska och psykosociala konsekvenser av omstruktureringen både för eventuella friställda arbetstagare och för dem som får stanna kvar. |
| --- | --- |

—

Övervakning, uppföljning och rådgivning för att undvika eller minimera negativa fysiska och psykosociala konsekvenser av omstruktureringen både för eventuella friställda arbetstagare och för dem som får stanna kvar.

| — | Ge uppsagda medarbetare rätt till återanställning. |
| --- | --- |

—

Ge uppsagda medarbetare rätt till återanställning.

| — | Underlätta överföring av företaget, även till de anställda i form av ett kooperativ. |
| --- | --- |

—

Underlätta överföring av företaget, även till de anställda i form av ett kooperativ.

| — | Tillhandahålla psykosocialt stöd, om så behövs. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla psykosocialt stöd, om så behövs.

Rekommendation 9 om avtal om hantering av omstruktureringar

| 1. | Företagen och deras arbetstagarrepresentanter bör vid behov förhandla fram kollektivavtal som täcker de frågor som uppstår till följd av den föreslagna omstruktureringen. |
| --- | --- |

1.

Företagen och deras arbetstagarrepresentanter bör vid behov förhandla fram kollektivavtal som täcker de frågor som uppstår till följd av den föreslagna omstruktureringen.

| 2. | Bestämmelserna i rekommendationerna 6 och 7 avser inte företag och anställda som omfattas av ett avtal som ingåtts på relevant nivå och med berörda parter om förfaranden och mekanismer för att förbereda, hantera på ett socialt ansvarsfullt sätt och minimera interna sociala kostnader för omstruktureringsarbete. |
| --- | --- |

2.

Bestämmelserna i rekommendationerna 6 och 7 avser inte företag och anställda som omfattas av ett avtal som ingåtts på relevant nivå och med berörda parter om förfaranden och mekanismer för att förbereda, hantera på ett socialt ansvarsfullt sätt och minimera interna sociala kostnader för omstruktureringsarbete.

Rekommendation 10 om att minimera externa ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter

| 1. | När ett omstruktureringsarbete får stora lokala konsekvenser ska företagen sträva efter att skapa komplementaritet och synergier mellan sina förberedande åtgärder och de övriga aktörernas åtgärder i syfte att i högsta möjliga grad öka möjligheterna till ny anställning för arbetstagarna, för att uppmuntra ekonomisk, social och miljömässig omställning och för att utveckla nya, hållbara ekonomiska verksamheter som genererar kvalitativa arbetstillfällen genom att ingå avtal med företag inom samma bransch eller samma geografiska område för att återanställa arbetstagare som friställts. |
| --- | --- |

1.

När ett omstruktureringsarbete får stora lokala konsekvenser ska företagen sträva efter att skapa komplementaritet och synergier mellan sina förberedande åtgärder och de övriga aktörernas åtgärder i syfte att i högsta möjliga grad öka möjligheterna till ny anställning för arbetstagarna, för att uppmuntra ekonomisk, social och miljömässig omställning och för att utveckla nya, hållbara ekonomiska verksamheter som genererar kvalitativa arbetstillfällen genom att ingå avtal med företag inom samma bransch eller samma geografiska område för att återanställa arbetstagare som friställts.

| 2. | Vid tillämpningen av punkt 1 ska företagen informera de regionala eller lokala myndigheterna och andra relevanta aktörer om vilka åtgärder som håller på att tas fram i enlighet med rekommendation 8. De ska delta i och/eller bidra till eventuella arbetsgrupper eller nätverk som inrättats på regional eller sektoriell nivå i syfte att minimera åtgärdens återverkningar. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av punkt 1 ska företagen informera de regionala eller lokala myndigheterna och andra relevanta aktörer om vilka åtgärder som håller på att tas fram i enlighet med rekommendation 8. De ska delta i och/eller bidra till eventuella arbetsgrupper eller nätverk som inrättats på regional eller sektoriell nivå i syfte att minimera åtgärdens återverkningar.

| 3. | Om det visar sig nödvändigt och förenligt med nationella eller regionala krav ska företagen utforma och genomföra strategier för att upprusta och/eller göra om industriområden som sannolikt kommer att överges som en miljöåtgärd, så att dessa kan dra till sig ny verksamhet och fånga upp en del av de arbetstillfällen som kommer att gå förlorade. |
| --- | --- |

3.

Om det visar sig nödvändigt och förenligt med nationella eller regionala krav ska företagen utforma och genomföra strategier för att upprusta och/eller göra om industriområden som sannolikt kommer att överges som en miljöåtgärd, så att dessa kan dra till sig ny verksamhet och fånga upp en del av de arbetstillfällen som kommer att gå förlorade.

| 4. | De åtgärder som anges i rekommendation 8 ska så långt som möjligt omfatta anställda i beroende företag. Beroende företag och deras anställda ska informeras om dessa åtgärder om sådan information krävs eller är användbar för deras egen anpassning och för hanteringen av omstruktureringen i dessa företag. |
| --- | --- |

4.

De åtgärder som anges i rekommendation 8 ska så långt som möjligt omfatta anställda i beroende företag. Beroende företag och deras anställda ska informeras om dessa åtgärder om sådan information krävs eller är användbar för deras egen anpassning och för hanteringen av omstruktureringen i dessa företag.

Rekommendation 11 om offentligt stöd

| 1. | Medlemsstaterna ska även se till att myndigheter och alla organ med utgångspunkt från sin egen befogenhet ger den hjälp eller de råd som krävs av dem för att lindra och underlätta en friktionsfri omstruktureringsprocess, i syfte att minimera effekterna. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska även se till att myndigheter och alla organ med utgångspunkt från sin egen befogenhet ger den hjälp eller de råd som krävs av dem för att lindra och underlätta en friktionsfri omstruktureringsprocess, i syfte att minimera effekterna.

| 2. | Offentliga myndigheter och arbetsförmedlingar på olika nivåer ska bidra till planering och förvaltning genom att






  (a) | främja dialog, samordning och samarbete mellan externa intressegrupper, |
| --- | --- | --- |

2.

Offentliga myndigheter och arbetsförmedlingar på olika nivåer ska bidra till planering och förvaltning genom att

(a)

främja dialog, samordning och samarbete mellan externa intressegrupper,

| (b) | stödja planering av processer och särskilda omstruktureringar i syfte att mildra deras ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser. |
| --- | --- |

(b)

stödja planering av processer och särskilda omstruktureringar i syfte att mildra deras ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser.

| 3. | Offentliga myndigheter och arbetsförmedlingar ska i nära samarbete med arbetsmarknadsparter på relevant nivå bistå och underrätta om mekanismerna för långsiktig planering och fleråriga planer för de sysselsättnings- och kompetensbehov som uppstår inom företagen, framför allt genom att anordna kunskapsbedömning för arbetstagare som berörs. |
| --- | --- |

3.

Offentliga myndigheter och arbetsförmedlingar ska i nära samarbete med arbetsmarknadsparter på relevant nivå bistå och underrätta om mekanismerna för långsiktig planering och fleråriga planer för de sysselsättnings- och kompetensbehov som uppstår inom företagen, framför allt genom att anordna kunskapsbedömning för arbetstagare som berörs.

| 4. | I regioner som drabbats av strukturomvandling bör offentliga myndigheter om så är lämpligt i nära samarbete med arbetsmarknadens parter på relevant nivå






  (a) | inrätta permanenta organ, nätverk eller observatorier för att förutse omvandlingsprocesser och tillhandahålla kostnadsfri bedömning av kunskaper, i första hand till anställda med bristande anställbarhet, |
| --- | --- | --- |

4.

I regioner som drabbats av strukturomvandling bör offentliga myndigheter om så är lämpligt i nära samarbete med arbetsmarknadens parter på relevant nivå

(a)

inrätta permanenta organ, nätverk eller observatorier för att förutse omvandlingsprocesser och tillhandahålla kostnadsfri bedömning av kunskaper, i första hand till anställda med bristande anställbarhet,

| (b) | främja territoriella sysselsättningspakter för att stimulera sysselsättningsskapande och anpassning samt anständiga arbetsvillkor och med alla medel försöka dra till sig investeringar, med hänsyn till det lokala nätverket av mikroföretag, småföretag och små och medelstora företag, |
| --- | --- |

(b)

främja territoriella sysselsättningspakter för att stimulera sysselsättningsskapande och anpassning samt anständiga arbetsvillkor och med alla medel försöka dra till sig investeringar, med hänsyn till det lokala nätverket av mikroföretag, småföretag och små och medelstora företag,

| (c) | främja eller införa mekanismer för att underlätta anställningsövergångar, bland annat genom företagsnätverk och utbyte av god praxis, |
| --- | --- |

(c)

främja eller införa mekanismer för att underlätta anställningsövergångar, bland annat genom företagsnätverk och utbyte av god praxis,

| (d) | genomföra utbildningsinsatser för små och medelstora företag och deras anställda samt stödja dialog och samarbete mellan dessa företag och stora företag, |
| --- | --- |

(d)

genomföra utbildningsinsatser för små och medelstora företag och deras anställda samt stödja dialog och samarbete mellan dessa företag och stora företag,

| (e) | främja regional sysselsättning och ekonomisk, social och miljömässig omställning, |
| --- | --- |

(e)

främja regional sysselsättning och ekonomisk, social och miljömässig omställning,

| (f) | främja möjligheterna till tekniska innovationer framför allt i syfte att minska koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

(f)

främja möjligheterna till tekniska innovationer framför allt i syfte att minska koldioxidutsläppen.

Rekommendation 12 om ekonomiskt stöd

| 1. | Utan att det påverkar företagens skyldigheter enligt unionsrätten eller nationell rätt eller praxis, ska de offentliga myndigheterna när så är möjligt tillhandahålla ekonomiskt stöd och andra hjälpresurser till åtgärder som gynnar anställbarheten för anställda i företag som genomgår omstruktureringar, i den mån denna typ av stöd är nödvändigt eller lämpligt så att de snabbt kan återvända till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar företagens skyldigheter enligt unionsrätten eller nationell rätt eller praxis, ska de offentliga myndigheterna när så är möjligt tillhandahålla ekonomiskt stöd och andra hjälpresurser till åtgärder som gynnar anställbarheten för anställda i företag som genomgår omstruktureringar, i den mån denna typ av stöd är nödvändigt eller lämpligt så att de snabbt kan återvända till arbetsmarknaden.

| 2. | I enlighet med de regler som styr dem kan EU:s fonder, särskilt medel från ERUF och ESF, användas för att stödja integrerade åtgärder för att planera och förbereda omstrukturering och hjälpa arbetsgivare att anpassa sig till de förändringar som anges i punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med de regler som styr dem kan EU:s fonder, särskilt medel från ERUF och ESF, användas för att stödja integrerade åtgärder för att planera och förbereda omstrukturering och hjälpa arbetsgivare att anpassa sig till de förändringar som anges i punkterna 1 och 2.

| 3. | Utan att ersätta medlemsstaternas eller arbetsgivarnas skyldigheter enligt unionsrätten, nationell rätt eller praxis, och i enlighet med de bestämmelser som gäller för den, kan medel från EGF användas för att ge ekonomiskt stöd för en snabb återintegrering på arbetsmarknaden för uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

3.

Utan att ersätta medlemsstaternas eller arbetsgivarnas skyldigheter enligt unionsrätten, nationell rätt eller praxis, och i enlighet med de bestämmelser som gäller för den, kan medel från EGF användas för att ge ekonomiskt stöd för en snabb återintegrering på arbetsmarknaden för uppsagda arbetstagare.

Rekommendation 13 om att utse berörda myndigheter

Medlemsstaterna ska utse myndigheter på nationell, regional eller lokal nivå som ska ansvara för tillämpningen av denna rättsakt.

Rekommendation 14

| 1. | Företagen ska skapa verktyg för regelbunden utvärdering av och rapportering om deras omstruktureringsarbete i samarbete med arbetstagarrepresentanter och, när så är lämpligt, med externa organisationer som deltar i detta arbete. |
| --- | --- |

1.

Företagen ska skapa verktyg för regelbunden utvärdering av och rapportering om deras omstruktureringsarbete i samarbete med arbetstagarrepresentanter och, när så är lämpligt, med externa organisationer som deltar i detta arbete.

| 2. | Medlemsstaterna ska samarbeta med Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor genom att tillhandahålla statistiska uppgifter om omstruktureringsarbete. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska samarbeta med Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor genom att tillhandahålla statistiska uppgifter om omstruktureringsarbete.

| 3. | Denna ram ska inte på något sätt påverka rättigheter och skyldigheter enligt EU:s lagstiftning på området för arbetstagarinflytande. Medlemsstaterna får införa eller bibehålla bestämmelser som är mer gynnsamma när det gäller att upprätthålla principen om likabehandling av personer. |
| --- | --- |

3.

Denna ram ska inte på något sätt påverka rättigheter och skyldigheter enligt EU:s lagstiftning på området för arbetstagarinflytande. Medlemsstaterna får införa eller bibehålla bestämmelser som är mer gynnsamma när det gäller att upprätthålla principen om likabehandling av personer.

| 4. | Denna ram ska inte på något sätt påverka eventuella skyldigheter avseende anställningsskydd som gäller ersättning i händelse av uppsägning. Genomförandet av den ska inte under några omständigheter utgöra skäl för att inskränka det skydd mot diskriminering som redan finns i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Denna ram ska inte på något sätt påverka eventuella skyldigheter avseende anställningsskydd som gäller ersättning i händelse av uppsägning. Genomförandet av den ska inte under några omständigheter utgöra skäl för att inskränka det skydd mot diskriminering som redan finns i medlemsstaterna.

| 5. | Varje medlemsstat ska i särskilda fall och enligt de villkor och begränsningar som anges i nationell lagstiftning föreskriva att företag inte är skyldiga att överlämna information, när den enligt objektiva kriterier är av sådant slag att den allvarligt skulle skada deras funktionssätt eller vara till nackdel för dem. En medlemsstat får föreskriva att ett administrativt eller rättsligt förhandstillstånd ska lämnas för att ge sådan befrielse. |
| --- | --- |

5.

Varje medlemsstat ska i särskilda fall och enligt de villkor och begränsningar som anges i nationell lagstiftning föreskriva att företag inte är skyldiga att överlämna information, när den enligt objektiva kriterier är av sådant slag att den allvarligt skulle skada deras funktionssätt eller vara till nackdel för dem. En medlemsstat får föreskriva att ett administrativt eller rättsligt förhandstillstånd ska lämnas för att ge sådan befrielse.

| 6. | Medlemsstaterna får föreskriva att arbetstagarrepresentanter och andra personer som har fått tillträde till information uttryckligen genom dessa rättsakter inte har rätt att röja den om den har överlämnats under sekretess, i enlighet med nationell rätt och praxis. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterna får föreskriva att arbetstagarrepresentanter och andra personer som har fått tillträde till information uttryckligen genom dessa rättsakter inte har rätt att röja den om den har överlämnats under sekretess, i enlighet med nationell rätt och praxis.

| 7. | Medlemsstaterna bör utesluta de företag som inte efterlever unionsrätten från offentligt stöd från de nationella budgetarna. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna bör utesluta de företag som inte efterlever unionsrätten från offentligt stöd från de nationella budgetarna.

| 8. | Bestämmelserna i punkt 7 utesluter inte på något sätt att medel från Europeiska unionens allmänna budget och de nationella budgetarna används till direkt fördel för anställda i de företag som avses i den punkten. |
| --- | --- |

8.

Bestämmelserna i punkt 7 utesluter inte på något sätt att medel från Europeiska unionens allmänna budget och de nationella budgetarna används till direkt fördel för anställda i de företag som avses i den punkten.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/38

---

P7_TA(2013)0006

EU:s strategi för Afrikas horn

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 EU:s strategi för Afrikas horn (2012/2026(INI))

(2015/C 440/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om sjöröveri (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om sjöröveri (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om den årliga rapporten om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 2008 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om den årliga rapporten om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 2008 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om den årliga rapporten om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 2009 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om den årliga rapporten om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 2009 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Afrikas horn av den 14 november 2011 och framför allt den strategiska ramen i bilagan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Afrikas horn av den 14 november 2011 och framför allt den strategiska ramen i bilagan,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin och rapporten av den 14 mars 2008 från den höga representanten och kommissionen till Europeiska rådet Klimatförändring och internationell säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin och rapporten av den 14 mars 2008 från den höga representanten och kommissionen till Europeiska rådet Klimatförändring och internationell säkerhet,

| — | med beaktande av slutrapporten från Europeiska unionens valobservatörsuppdrag avseende valet i Etiopien den 23 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från Europeiska unionens valobservatörsuppdrag avseende valet i Etiopien den 23 maj 2010,

| — | med beaktande av antagandet av en konstitution för Somalia av 825 ledamöter av den nationella konstituerande församlingen den 1 augusti 2012 och med beaktande av det demokratiska valet av ny somalisk president den 11 september 2012 som ett led i övergångsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av antagandet av en konstitution för Somalia av 825 ledamöter av den nationella konstituerande församlingen den 1 augusti 2012 och med beaktande av det demokratiska valet av ny somalisk president den 11 september 2012 som ett led i övergångsprocessen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 och den 23 juli 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 och den 23 juli 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om läget i Somalia, framför allt resolution nr 2067(2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om läget i Somalia, framför allt resolution nr 2067(2012),

| — | med beaktande av Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), dess strategiska koncept av den 5 januari 2012 om att etablera närvaro i de fyra sektorerna och FN:s säkerhetsråds resolution nr 2036 (2012), i vilken Afrikanska unionen uppmanas att öka Amisom-styrkan från 12 000 till maximalt 17 731 personer (uniformerad personal), bestående av soldater och annan personal från utbildade polisenheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), dess strategiska koncept av den 5 januari 2012 om att etablera närvaro i de fyra sektorerna och FN:s säkerhetsråds resolution nr 2036 (2012), i vilken Afrikanska unionen uppmanas att öka Amisom-styrkan från 12 000 till maximalt 17 731 personer (uniformerad personal), bestående av soldater och annan personal från utbildade polisenheter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution nr 1820(2008) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution nr 1820(2008) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s rapport av den 25 januari 2011 och dess 25 förslag, framförda av Jack Lang, FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare för rättsliga frågor i samband med piratdåd utanför Somalias kust, och med beaktande av Jack Langs uppföljningsrapporter, inklusive rapporten om olika metoder för att inrätta specialdomstolar mot sjöröveri av den 15 juni 2011, och generalsekreterarens rapport om specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia och andra stater i regionen av den 20 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport av den 25 januari 2011 och dess 25 förslag, framförda av Jack Lang, FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare för rättsliga frågor i samband med piratdåd utanför Somalias kust, och med beaktande av Jack Langs uppföljningsrapporter, inklusive rapporten om olika metoder för att inrätta specialdomstolar mot sjöröveri av den 15 juni 2011, och generalsekreterarens rapport om specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia och andra stater i regionen av den 20 januari 2012,

| — | med beaktande av den gemensamma strategin Afrika–EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma strategin Afrika–EU,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0408/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0408/2012), och av följande skäl:

| A. | Afrikas horn är en av de regioner i världen som har den osäkraste tillgången på livsmedel, och miljontals personer som lever i området är undernärda och riskerar att drabbas av svält. Denna geografiska region inbegriper länder som hör till dem som har den lägsta hälsostandarden i världen. Afrikas horn är även en av världens fattigaste regioner och en av de regioner som i allra högsta grad karaktäriseras av ett bristfälligt styre. Människornas brist på trygghet och livsmedel i synnerhet leder till akuta humanitära kriser i regionen. Världssamfundet har underlåtit att vidta preventiva åtgärder för att öka människors säkerhet och motverka torka och svält i regionen. |
| --- | --- |

A.

Afrikas horn är en av de regioner i världen som har den osäkraste tillgången på livsmedel, och miljontals personer som lever i området är undernärda och riskerar att drabbas av svält. Denna geografiska region inbegriper länder som hör till dem som har den lägsta hälsostandarden i världen. Afrikas horn är även en av världens fattigaste regioner och en av de regioner som i allra högsta grad karaktäriseras av ett bristfälligt styre. Människornas brist på trygghet och livsmedel i synnerhet leder till akuta humanitära kriser i regionen. Världssamfundet har underlåtit att vidta preventiva åtgärder för att öka människors säkerhet och motverka torka och svält i regionen.

| B. | Regionen har en lång historia av konflikter, och det finns ett samband mellan konflikter, fattigdom och underutveckling. Hållbar utveckling kan inte uppnås i en miljö som präglas av spänningar, väpnade konflikter och instabila statliga institutioner, samtidigt som fattigdom och underutveckling är faktorer som genererar konflikter. Klimatförändringarna kommer sannolikt att ytterligare försvåra situationen i regionen, där perioder av allvarlig torka redan har blivit vanligare. |
| --- | --- |

B.

Regionen har en lång historia av konflikter, och det finns ett samband mellan konflikter, fattigdom och underutveckling. Hållbar utveckling kan inte uppnås i en miljö som präglas av spänningar, väpnade konflikter och instabila statliga institutioner, samtidigt som fattigdom och underutveckling är faktorer som genererar konflikter. Klimatförändringarna kommer sannolikt att ytterligare försvåra situationen i regionen, där perioder av allvarlig torka redan har blivit vanligare.

| C. | En långvarig instabilitet på Afrikas horn får konsekvenser för grannländernas säkerhet och för hela kontinenten och kan på grund av terroristnätverken i regionen komma att påverka säkerheten i andra regioner, såsom Europa, den arabiska halvön och Sydasien. |
| --- | --- |

C.

En långvarig instabilitet på Afrikas horn får konsekvenser för grannländernas säkerhet och för hela kontinenten och kan på grund av terroristnätverken i regionen komma att påverka säkerheten i andra regioner, såsom Europa, den arabiska halvön och Sydasien.

| D. | Den onda cirkeln av osäkerhet, instabilitet, fattigdom och ett svagt styre kan motverkas framgångsrikt och effektivt endast genom en heltäckande, holistisk strategi som är inriktad på en hållbar utveckling i regionens länder. Afrikas horn är ett exempel på kopplingen mellan utveckling och säkerhet, eftersom det är en region där brottslig verksamhet, framför allt terrorism och sjöröveri, blomstrar som ett resultat av extrem fattigdom och ett svagt eller obefintligt styre från statligt håll. |
| --- | --- |

D.

Den onda cirkeln av osäkerhet, instabilitet, fattigdom och ett svagt styre kan motverkas framgångsrikt och effektivt endast genom en heltäckande, holistisk strategi som är inriktad på en hållbar utveckling i regionens länder. Afrikas horn är ett exempel på kopplingen mellan utveckling och säkerhet, eftersom det är en region där brottslig verksamhet, framför allt terrorism och sjöröveri, blomstrar som ett resultat av extrem fattigdom och ett svagt eller obefintligt styre från statligt håll.

| E. | Det finns ett trefaldigt europeiskt och bredare, internationellt intresse för säkerhetssituationen på Afrikas horn: För det första, hotet från den internationella terrorismen och de vinster från piratdåd och kidnappningar som överförs till terroristorganisationer. För det andra, det ekonomiska hotet mot den internationella handeln och behovet att göra sjöfartslederna säkrare. För det tredje, behovet att hjälpa FN att uppnå sina mål, t.ex. genom att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg i regionen. |
| --- | --- |

E.

Det finns ett trefaldigt europeiskt och bredare, internationellt intresse för säkerhetssituationen på Afrikas horn: För det första, hotet från den internationella terrorismen och de vinster från piratdåd och kidnappningar som överförs till terroristorganisationer. För det andra, det ekonomiska hotet mot den internationella handeln och behovet att göra sjöfartslederna säkrare. För det tredje, behovet att hjälpa FN att uppnå sina mål, t.ex. genom att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg i regionen.

| F. | EU:s engagemang i regionen bygger på såväl regionens geostrategiska betydelse som viljan att stödja människorna på Afrikas horn och lyfta dem ur fattigdom. För att kunna göra det och uppnå en varaktig fred har EU åtagit sig att stödja insatser både regionalt – t.ex. genom den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och Afrikanska unionen – och nationellt för att konsolidera fred och rättvisa som bygger på principerna om integrering, rättsstaten och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

F.

EU:s engagemang i regionen bygger på såväl regionens geostrategiska betydelse som viljan att stödja människorna på Afrikas horn och lyfta dem ur fattigdom. För att kunna göra det och uppnå en varaktig fred har EU åtagit sig att stödja insatser både regionalt – t.ex. genom den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och Afrikanska unionen – och nationellt för att konsolidera fred och rättvisa som bygger på principerna om integrering, rättsstaten och respekt för mänskliga rättigheter.

| G. | Igad är fortfarande ett underutvecklat instrument för stärkt samarbete, integration och säkerhet på regional nivå. Igad måste spela en central roll i den politiska strukturen och säkerhetsstrukturen på Afrikas horn samt när det gäller konfliktförebyggandet och den politiska och ekonomiska integrationen i regionen, i syfte att binda länderna i regionen till en gemensam politisk och ekonomisk agenda och förankra dem i den. |
| --- | --- |

G.

Igad är fortfarande ett underutvecklat instrument för stärkt samarbete, integration och säkerhet på regional nivå. Igad måste spela en central roll i den politiska strukturen och säkerhetsstrukturen på Afrikas horn samt när det gäller konfliktförebyggandet och den politiska och ekonomiska integrationen i regionen, i syfte att binda länderna i regionen till en gemensam politisk och ekonomisk agenda och förankra dem i den.

| H. | Ett obrutet bälte av osäkerhet och instabilitet som sträcker sig från Atlanten till Indiska oceanen skulle också stärka narkotikasmugglingen över Sydatlanten och i Latinamerika och Karibien och främja handeln med vapen och människor genom att det öppnas nya smuggelleder och skapas möjligheter att smuggla narkotika till både Europa och den arabiska halvön. |
| --- | --- |

H.

Ett obrutet bälte av osäkerhet och instabilitet som sträcker sig från Atlanten till Indiska oceanen skulle också stärka narkotikasmugglingen över Sydatlanten och i Latinamerika och Karibien och främja handeln med vapen och människor genom att det öppnas nya smuggelleder och skapas möjligheter att smuggla narkotika till både Europa och den arabiska halvön.

| I. | Konkurrensen mellan staterna i regionen om naturtillgångar, framför allt fossila bränslen och vatten, och konkurrensen för att bereda infrastrukturellt tillträde till hamnar för olje- och gasproducerande stater samt tillträde till havet för inlandsstater skulle kunna leda till ytterligare spänningar i regionen och skapa kronisk instabilitet. |
| --- | --- |

I.

Konkurrensen mellan staterna i regionen om naturtillgångar, framför allt fossila bränslen och vatten, och konkurrensen för att bereda infrastrukturellt tillträde till hamnar för olje- och gasproducerande stater samt tillträde till havet för inlandsstater skulle kunna leda till ytterligare spänningar i regionen och skapa kronisk instabilitet.

| J. | En långsiktig, hållbar stabilitet på Afrikas horn kan byggas endast på starka och ansvarstagande demokratiska institutioner, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter, framför allt yttrandefrihet, och på förbättrade ekonomiska utsikter för samhället i stort. |
| --- | --- |

J.

En långsiktig, hållbar stabilitet på Afrikas horn kan byggas endast på starka och ansvarstagande demokratiska institutioner, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter, framför allt yttrandefrihet, och på förbättrade ekonomiska utsikter för samhället i stort.

| K. | Det är absolut avgörande att aktivt stödja fickorna av stabilitet i regionen, bekämpa fattigdom och främja ekonomisk återhämtning som ett sätt att återuppbygga förstörda stater. Det finns ingen säkerhet utan utveckling och heller ingen utveckling utan säkerhet. |
| --- | --- |

K.

Det är absolut avgörande att aktivt stödja fickorna av stabilitet i regionen, bekämpa fattigdom och främja ekonomisk återhämtning som ett sätt att återuppbygga förstörda stater. Det finns ingen säkerhet utan utveckling och heller ingen utveckling utan säkerhet.

| L. | Al-Shabaabs våldsamma uppror, bristen på styre från statligt håll i Somalia, hotet från ständiga piratdåd utanför Somalias kust, motsättningarna och risken för konflikt mellan Sudan och Sydsudan, de konfliktbenägna regionerna Abiyei och Darfur, den politiska övergångsprocessen i Etiopien efter premiärminister Meles Zenawis bortgång, motsättningarna mellan Etiopien och Eritrea och Somalia, motsättningarna mellan Eritrea och Djibouti och de terroristhandlingar som begås av Herrens motståndsarmé (LRA) bidrar allihop till att göra Afrikas horn till en av de mest konfliktbenägna regionerna i världen, vilket leder till ett oerhört mänskligt lidande, intern tvångsförflyttning av människor och förvärrade humanitära kriser. Dessutom försvårar det en hållbar social och ekonomisk utveckling samt utvecklingen av demokrati och rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

L.

Al-Shabaabs våldsamma uppror, bristen på styre från statligt håll i Somalia, hotet från ständiga piratdåd utanför Somalias kust, motsättningarna och risken för konflikt mellan Sudan och Sydsudan, de konfliktbenägna regionerna Abiyei och Darfur, den politiska övergångsprocessen i Etiopien efter premiärminister Meles Zenawis bortgång, motsättningarna mellan Etiopien och Eritrea och Somalia, motsättningarna mellan Eritrea och Djibouti och de terroristhandlingar som begås av Herrens motståndsarmé (LRA) bidrar allihop till att göra Afrikas horn till en av de mest konfliktbenägna regionerna i världen, vilket leder till ett oerhört mänskligt lidande, intern tvångsförflyttning av människor och förvärrade humanitära kriser. Dessutom försvårar det en hållbar social och ekonomisk utveckling samt utvecklingen av demokrati och rättsstatliga principer.

| M. | I takt med att kampen mot Al-Shabaab i Somalia skärps finns det en ökande risk för att terroristverksamhet och destabilisering kan flytta till andra delar av Somalia eller längre ut i delar av Afrika som tidigare inte påverkats. |
| --- | --- |

M.

I takt med att kampen mot Al-Shabaab i Somalia skärps finns det en ökande risk för att terroristverksamhet och destabilisering kan flytta till andra delar av Somalia eller längre ut i delar av Afrika som tidigare inte påverkats.

| N. | Den fortsatta politiska instabiliteten och konflikten i Somalia har praktiskt taget förstört alla möjligheter till hållbar ekonomisk utveckling i regionen. Bristen på stabila demokratiska och ekonomiska framtidsutsikter för befolkningen, i synnerhet för ungdomar, skapar i kombination med avsaknaden av demokrati, rättssäkerhet, styre och mänsklig säkerhet en gynnsam grogrund för kriminella verksamheter, inbegripet sjöröveri och narkotikasmuggling, och gör det möjligt för terroristgrupper som Al-Shabaab att existera även framöver. Det är mycket viktigt att dessa frågor hanteras på ett övergripande plan genom att man utnyttjar EU:s alla instrument för yttre åtgärder, och att komplettera sådana åtgärder genom att införa specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia så snart en hållbar statsstruktur uppnåtts i Somalia. |
| --- | --- |

N.

Den fortsatta politiska instabiliteten och konflikten i Somalia har praktiskt taget förstört alla möjligheter till hållbar ekonomisk utveckling i regionen. Bristen på stabila demokratiska och ekonomiska framtidsutsikter för befolkningen, i synnerhet för ungdomar, skapar i kombination med avsaknaden av demokrati, rättssäkerhet, styre och mänsklig säkerhet en gynnsam grogrund för kriminella verksamheter, inbegripet sjöröveri och narkotikasmuggling, och gör det möjligt för terroristgrupper som Al-Shabaab att existera även framöver. Det är mycket viktigt att dessa frågor hanteras på ett övergripande plan genom att man utnyttjar EU:s alla instrument för yttre åtgärder, och att komplettera sådana åtgärder genom att införa specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia så snart en hållbar statsstruktur uppnåtts i Somalia.

| O. | Somalias federala övergångsregering har inte lyckats skapa en stabil och inkluderande förvaltning som kan främja konsensus hos sina olika etniska och politiska komponenter. Den nya somaliska regeringen måste få fullt stöd från världssamfundet så att den kan ta tag i de utmaningar som Somalia står inför och återställa en hållbar politisk, demokratisk, etnisk och social stabilitet. |
| --- | --- |

O.

Somalias federala övergångsregering har inte lyckats skapa en stabil och inkluderande förvaltning som kan främja konsensus hos sina olika etniska och politiska komponenter. Den nya somaliska regeringen måste få fullt stöd från världssamfundet så att den kan ta tag i de utmaningar som Somalia står inför och återställa en hållbar politisk, demokratisk, etnisk och social stabilitet.

| P. | Fiskefartyg från många olika länder har utnyttjat kaoset i Somalia och har sedan 1990 fiskat inom zonen på 200 sjömil från den somaliska kusten, vilket har underminerat de somaliska fiskarnas försörjning. |
| --- | --- |

P.

Fiskefartyg från många olika länder har utnyttjat kaoset i Somalia och har sedan 1990 fiskat inom zonen på 200 sjömil från den somaliska kusten, vilket har underminerat de somaliska fiskarnas försörjning.

| Q. | Enligt UNHCR finns det över en miljon somaliska flyktingar utspridda över Afrikas horn, i första hand i Kenya och Etiopien, samt 1,3 miljoner internt fördrivna människor i Somalia. Interna konflikter, Al-Shaababs terrorism och upprepade perioder av torka är huvudanledningarna till denna flykt och fördrivning av människor i Somalia, som kraftigt påverkar hela regionen. |
| --- | --- |

Q.

Enligt UNHCR finns det över en miljon somaliska flyktingar utspridda över Afrikas horn, i första hand i Kenya och Etiopien, samt 1,3 miljoner internt fördrivna människor i Somalia. Interna konflikter, Al-Shaababs terrorism och upprepade perioder av torka är huvudanledningarna till denna flykt och fördrivning av människor i Somalia, som kraftigt påverkar hela regionen.

| R. | Den 20 augusti 2012 inträffade två händelser på Afrikas horn som har mycket stor inverkan på regionen. För det första avled Etiopiens premiärminister Meles Zenawi och för det andra bildades det första formella parlamentet i Somalia på över två årtionden. Installationen av ett nytt parlament och valet av en ny president i Somalia, Hassan Sheikh Mohamud, den 10 september 2012, var ett historiskt ögonblick och ett viktigt steg mot att stärka fred och säkerhet och visade att det går att vända utvecklingen i Somalia. |
| --- | --- |

R.

Den 20 augusti 2012 inträffade två händelser på Afrikas horn som har mycket stor inverkan på regionen. För det första avled Etiopiens premiärminister Meles Zenawi och för det andra bildades det första formella parlamentet i Somalia på över två årtionden. Installationen av ett nytt parlament och valet av en ny president i Somalia, Hassan Sheikh Mohamud, den 10 september 2012, var ett historiskt ögonblick och ett viktigt steg mot att stärka fred och säkerhet och visade att det går att vända utvecklingen i Somalia.

| S. | Etiopien, Djibouti, Kenya och Uganda har tillhandahållit militärt och politiskt stöd till stabilitetsinsatserna i regionen, framför allt genom Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), för att därigenom se till att en hållbar lösning för att uppnå säkerhet och stabilitet i regionen kan skapas och ledas av afrikanska länder, med aktivt stöd från världssamfundet. Afrikanska unionen är en viktig partner för fred och stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

S.

Etiopien, Djibouti, Kenya och Uganda har tillhandahållit militärt och politiskt stöd till stabilitetsinsatserna i regionen, framför allt genom Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), för att därigenom se till att en hållbar lösning för att uppnå säkerhet och stabilitet i regionen kan skapas och ledas av afrikanska länder, med aktivt stöd från världssamfundet. Afrikanska unionen är en viktig partner för fred och stabilitet i regionen.

| T. | Säkerhetssituationen i Somalia – inklusive de militära aspekterna – är fortfarande farlig och oförutsebar. Amisom har lyckats tränga tillbaka den islamistiska milisgruppen Al-Shabaab och har satt in 100 soldater i Baidoa. Kenya har nyligen ingripit militärt i södra och centrala Somalia, men lyckades inte slutgiltigt besegra Al-Shabaab. De etiopiska nationella försvarsstyrkorna gjorde ett ingripande i regionerna Hiraan och Bay i februari 2012. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna, tortyr, godtyckliga fängslanden, summariska avrättningar samt olagliga vedergällningsattacker mot civila som utförs av etiopiska styrkor och milisstyrkor som är lojala mot den federala övergångsregeringen har rapporterats av Human Rights Watch. Grannlandet Eritrea har av FN:s grupp för övervakning av sanktioner anklagats för att tillhandahålla vapen, utbildning och ekonomiskt stöd till Al-Shabaab, vilket utgör en överträdelse av FN:s vapenembargo. |
| --- | --- |

T.

Säkerhetssituationen i Somalia – inklusive de militära aspekterna – är fortfarande farlig och oförutsebar. Amisom har lyckats tränga tillbaka den islamistiska milisgruppen Al-Shabaab och har satt in 100 soldater i Baidoa. Kenya har nyligen ingripit militärt i södra och centrala Somalia, men lyckades inte slutgiltigt besegra Al-Shabaab. De etiopiska nationella försvarsstyrkorna gjorde ett ingripande i regionerna Hiraan och Bay i februari 2012. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna, tortyr, godtyckliga fängslanden, summariska avrättningar samt olagliga vedergällningsattacker mot civila som utförs av etiopiska styrkor och milisstyrkor som är lojala mot den federala övergångsregeringen har rapporterats av Human Rights Watch. Grannlandet Eritrea har av FN:s grupp för övervakning av sanktioner anklagats för att tillhandahålla vapen, utbildning och ekonomiskt stöd till Al-Shabaab, vilket utgör en överträdelse av FN:s vapenembargo.

| U. | Ett slut på krisen i Somalia är beroende av den stabilitet som skapas genom Afrikanska unionens verksamhet i landet, men blir möjligt endast genom ett bevarande av och stöd för social och politisk stabilitet. Det betyder att de parter som deltar i de militära operationerna även kommer att ha ett stort ansvar för att stödja de lokala myndigheterna med alla till buds stående medel under den period som följer sedan de militära operationerna har avslutats. |
| --- | --- |

U.

Ett slut på krisen i Somalia är beroende av den stabilitet som skapas genom Afrikanska unionens verksamhet i landet, men blir möjligt endast genom ett bevarande av och stöd för social och politisk stabilitet. Det betyder att de parter som deltar i de militära operationerna även kommer att ha ett stort ansvar för att stödja de lokala myndigheterna med alla till buds stående medel under den period som följer sedan de militära operationerna har avslutats.

| V. | Enbart internationella militära insatser kan inte åstadkomma säkerhet, stabilitet och en varaktig fred om de inte åtföljs av ett program för demokratisk utveckling. |
| --- | --- |

V.

Enbart internationella militära insatser kan inte åstadkomma säkerhet, stabilitet och en varaktig fred om de inte åtföljs av ett program för demokratisk utveckling.

| W. | Premiärminister Meles Zenawis bortgång kommer sannolikt att få djupgående nationella och regionala konsekvenser och skapa möjligheter för det nya ledarskapet att öppna upp det politiska fältet, återkalla repressiva lagar och starta en politisk dialog som omfattar alla och som syftar till en övergång till demokrati. En inkluderande, demokratiskt vald regering i Etiopien är det enda sättet att förhindra att instabilitet, radikalism och oroligheter sprids i landet och hotar Etiopiens roll i samband med terroristbekämpning. |
| --- | --- |

W.

Premiärminister Meles Zenawis bortgång kommer sannolikt att få djupgående nationella och regionala konsekvenser och skapa möjligheter för det nya ledarskapet att öppna upp det politiska fältet, återkalla repressiva lagar och starta en politisk dialog som omfattar alla och som syftar till en övergång till demokrati. En inkluderande, demokratiskt vald regering i Etiopien är det enda sättet att förhindra att instabilitet, radikalism och oroligheter sprids i landet och hotar Etiopiens roll i samband med terroristbekämpning.

| X. | Vid parlamentsvalet i maj 2010 vann EPRDF 545 av de 547 aktuella mandaten, vilket föranledde EU:s valobservatörsuppdrag att förklara att valet inte uppfyllde internationella standarder. |
| --- | --- |

X.

Vid parlamentsvalet i maj 2010 vann EPRDF 545 av de 547 aktuella mandaten, vilket föranledde EU:s valobservatörsuppdrag att förklara att valet inte uppfyllde internationella standarder.

| Y. | Etiopien mottar mer utlandsbistånd från Förenta staterna och EU än något annat afrikanskt land. |
| --- | --- |

Y.

Etiopien mottar mer utlandsbistånd från Förenta staterna och EU än något annat afrikanskt land.

| Z. | Efter 20 år av oberoende under ledning av president Isaias Afewerki är Eritrea ett av världens mest repressiva och slutna länder med oerhört svaga meriter när det gäller mänskliga rättigheter, bl.a. fängslande, tortyr och avrättning av landets medborgare. Den 5 juli 2012 antog FN:s människorättsråd en resolution som i starka ordalag fördömer de fortsatta vitt spridda och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter som begås av de eritreanska myndigheterna, de allvarliga inskränkningarna av åsikts- och yttrandefriheten och tvångsrekryteringen av medborgare till landets stridskrafter på obestämd tid. Rådet utsåg också en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i Eritrea för att bryta landets isolering samt undersöka och rapportera om kränkningar. Den svensk-eritreanska medborgaren Dawit Isaak har hållits isolerad i fängelse utan rättgång i Eritrea de senaste elva åren. |
| --- | --- |

Z.

Efter 20 år av oberoende under ledning av president Isaias Afewerki är Eritrea ett av världens mest repressiva och slutna länder med oerhört svaga meriter när det gäller mänskliga rättigheter, bl.a. fängslande, tortyr och avrättning av landets medborgare. Den 5 juli 2012 antog FN:s människorättsråd en resolution som i starka ordalag fördömer de fortsatta vitt spridda och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter som begås av de eritreanska myndigheterna, de allvarliga inskränkningarna av åsikts- och yttrandefriheten och tvångsrekryteringen av medborgare till landets stridskrafter på obestämd tid. Rådet utsåg också en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i Eritrea för att bryta landets isolering samt undersöka och rapportera om kränkningar. Den svensk-eritreanska medborgaren Dawit Isaak har hållits isolerad i fängelse utan rättgång i Eritrea de senaste elva åren.

| AA. | Den 26 september 2012 undertecknade presidenterna från Sudan och Sydsudan ett sedan länge efterlängtat samarbetsavtal som innebär ett återupptagande av oljetransporterna från söder genom de nordliga delarna, en demilitarisering av buffertzonen längs gränsen, återupptagande av den gränsöverskridande handeln och fri rörlighet för medborgarna från båda sidor. De båda länderna har ännu inte enats om statusen för Abyei och andra omtvistade områden. |
| --- | --- |

AA.

Den 26 september 2012 undertecknade presidenterna från Sudan och Sydsudan ett sedan länge efterlängtat samarbetsavtal som innebär ett återupptagande av oljetransporterna från söder genom de nordliga delarna, en demilitarisering av buffertzonen längs gränsen, återupptagande av den gränsöverskridande handeln och fri rörlighet för medborgarna från båda sidor. De båda länderna har ännu inte enats om statusen för Abyei och andra omtvistade områden.

| AB. | Sydsudan står inför allvarliga politiska, ekonomiska och säkerhetsrelaterade utmaningar, särskilt när det gäller våldet mellan olika grupper i samhället och bristen på stabila strukturer för styret. Den pågående avväpningen av civila, som kallas ”Operation Restore Peace” och som startade i mars 2012 som en reaktion på våldet mellan olika befolkningsgrupper i staten Jonglei, har enligt rapporter lett till kränkningar av civila från de väpnade styrkornas sida. |
| --- | --- |

AB.

Sydsudan står inför allvarliga politiska, ekonomiska och säkerhetsrelaterade utmaningar, särskilt när det gäller våldet mellan olika grupper i samhället och bristen på stabila strukturer för styret. Den pågående avväpningen av civila, som kallas ”Operation Restore Peace” och som startade i mars 2012 som en reaktion på våldet mellan olika befolkningsgrupper i staten Jonglei, har enligt rapporter lett till kränkningar av civila från de väpnade styrkornas sida.

| AC. | Det är fortfarande svårt att skapa fred i regionen Darfur i västra Sudan och i de södra distrikten Södra Kurdufan och Blå Nilen. Människorättsorganisationerna fortsätter att rapportera om urskillningslösa bombningar i civila områden från regeringsstyrkornas sida, summariska avrättningar, godtyckliga arresteringar, massplundring och förstörelse av egendom. Det pågående våldet har utlöst en långvarig och oroande humanitär kris. |
| --- | --- |

AC.

Det är fortfarande svårt att skapa fred i regionen Darfur i västra Sudan och i de södra distrikten Södra Kurdufan och Blå Nilen. Människorättsorganisationerna fortsätter att rapportera om urskillningslösa bombningar i civila områden från regeringsstyrkornas sida, summariska avrättningar, godtyckliga arresteringar, massplundring och förstörelse av egendom. Det pågående våldet har utlöst en långvarig och oroande humanitär kris.

| AD. | Svårigheterna att nå fram till befolkningen fortsätter att vara ett av de största problemen i länderna på Afrikas horn när det gäller att bekämpa den humanitära nödsituationen. |
| --- | --- |

AD.

Svårigheterna att nå fram till befolkningen fortsätter att vara ett av de största problemen i länderna på Afrikas horn när det gäller att bekämpa den humanitära nödsituationen.

| AE. | Kommissionen förbereder ett stöd på totalt 158 miljoner euro i humanitärt bistånd i år till de delar av befolkningen som drabbats av torkan i länderna på Afrikas horn. |
| --- | --- |

AE.

Kommissionen förbereder ett stöd på totalt 158 miljoner euro i humanitärt bistånd i år till de delar av befolkningen som drabbats av torkan i länderna på Afrikas horn.

| AF. | Vid den internationella givarkonferensen i Addis Abeba åtog sig Afrikanska unionens största medlemsländer att frigöra närmare 350 miljoner US-dollar till de länder som drabbats av torkan. |
| --- | --- |

AF.

Vid den internationella givarkonferensen i Addis Abeba åtog sig Afrikanska unionens största medlemsländer att frigöra närmare 350 miljoner US-dollar till de länder som drabbats av torkan.

| AG. | Afrikas horn, framför allt Somalia, drabbades av en allvarlig hungersnöd på grund av torkan, vilket resulterade i en allvarlig humanitär kris som drabbade över 12 miljoner människor i regionen och över 7,5 miljoner människor i Somalia. Hungersnöden orsakade inte bara att många människor, framför allt barn, avled, utan ledde också till en omfattande flyktingström till grannländerna Kenya och Etiopien. Kommissionen ökade sitt humanitära stöd från 9 miljoner euro 2008 till 46 miljoner euro 2009, men minskade det sedan till 35 miljoner euro 2010 och 30 miljoner euro 2011. Kommissionen uppjusterade stödet till 77 miljoner euro, dock först efter den mycket svåra perioden av torka sommaren 2011. |
| --- | --- |

AG.

Afrikas horn, framför allt Somalia, drabbades av en allvarlig hungersnöd på grund av torkan, vilket resulterade i en allvarlig humanitär kris som drabbade över 12 miljoner människor i regionen och över 7,5 miljoner människor i Somalia. Hungersnöden orsakade inte bara att många människor, framför allt barn, avled, utan ledde också till en omfattande flyktingström till grannländerna Kenya och Etiopien. Kommissionen ökade sitt humanitära stöd från 9 miljoner euro 2008 till 46 miljoner euro 2009, men minskade det sedan till 35 miljoner euro 2010 och 30 miljoner euro 2011. Kommissionen uppjusterade stödet till 77 miljoner euro, dock först efter den mycket svåra perioden av torka sommaren 2011.

| AH. | Alla ansträngningar att skapa betydande förbättringar av den humanitära situationen på Afrikas horn måste kopplas till alla andra mål som unionen strävar efter att uppnå i regionen. Alla hållbara lösningar på de olika konflikter som plågar regionen måste därför ta hänsyn till de internt fördrivnas behov, den pågående flyktingkrisen och dess orsaker, inklusive den strukturellt osäkra livsmedelsförsörjningen och följderna av konflikter och klimatförändringar, även med särskilt beaktande av de mest sårbara befolkningsgrupperna, såsom kvinnor och barn. |
| --- | --- |

AH.

Alla ansträngningar att skapa betydande förbättringar av den humanitära situationen på Afrikas horn måste kopplas till alla andra mål som unionen strävar efter att uppnå i regionen. Alla hållbara lösningar på de olika konflikter som plågar regionen måste därför ta hänsyn till de internt fördrivnas behov, den pågående flyktingkrisen och dess orsaker, inklusive den strukturellt osäkra livsmedelsförsörjningen och följderna av konflikter och klimatförändringar, även med särskilt beaktande av de mest sårbara befolkningsgrupperna, såsom kvinnor och barn.

| AI. | Bland de viktiga givarna och politiska aktörerna i regionen återfinns inte bara traditionella aktörer inom politik och utveckling, såsom EU, Förenta staterna och internationella organisationer som FN och Världsbanken, utan också Turkiet, Egypten, Gulfstaternas samarbetsråd (framför allt Qatar) och Islamiska samarbetsorganisationen. Kina har spelat en avgörande roll för att främja infrastrukturell utveckling och ekonomisk kapacitet på Afrikas horn genom att erbjuda mjuka, riktade lån som inte kräver att länderna genomför effektiva reformer och som ofta underlättar privilegierad tillgång till naturtillgångar och marknadstillträdet i de berörda länderna. |
| --- | --- |

AI.

Bland de viktiga givarna och politiska aktörerna i regionen återfinns inte bara traditionella aktörer inom politik och utveckling, såsom EU, Förenta staterna och internationella organisationer som FN och Världsbanken, utan också Turkiet, Egypten, Gulfstaternas samarbetsråd (framför allt Qatar) och Islamiska samarbetsorganisationen. Kina har spelat en avgörande roll för att främja infrastrukturell utveckling och ekonomisk kapacitet på Afrikas horn genom att erbjuda mjuka, riktade lån som inte kräver att länderna genomför effektiva reformer och som ofta underlättar privilegierad tillgång till naturtillgångar och marknadstillträdet i de berörda länderna.

| AJ. | EU är den största givaren av internationellt och humanitärt bistånd på Afrikas horn och bidrar till utvecklingen och säkerheten i regionen både på land och till sjöss. |
| --- | --- |

AJ.

EU är den största givaren av internationellt och humanitärt bistånd på Afrikas horn och bidrar till utvecklingen och säkerheten i regionen både på land och till sjöss.

| AK. | Skapandet av en säker miljö för handel och transporter är den viktigaste faktorn i strävan efter att uppnå stabilitet och utveckling i regionen, såväl på land som till sjöss. |
| --- | --- |

AK.

Skapandet av en säker miljö för handel och transporter är den viktigaste faktorn i strävan efter att uppnå stabilitet och utveckling i regionen, såväl på land som till sjöss.

| AL. | Den olagliga försäljningen av elfenben har blivit en av de viktigaste inkomstkällorna för milisgrupper som Al-Shabaab och officiella militära styrkor på grund av den mycket kraftigt ökade efterfrågan i de asiatiska länderna. Enligt Cites är tjuvjakten på elefanter nu den värsta på ett decennium, och de registrerade beslagen av elfenben ligger på sin högsta nivå sedan 1989. |
| --- | --- |

AL.

Den olagliga försäljningen av elfenben har blivit en av de viktigaste inkomstkällorna för milisgrupper som Al-Shabaab och officiella militära styrkor på grund av den mycket kraftigt ökade efterfrågan i de asiatiska länderna. Enligt Cites är tjuvjakten på elefanter nu den värsta på ett decennium, och de registrerade beslagen av elfenben ligger på sin högsta nivå sedan 1989.

| AM. | Enligt en rapport från FN:s miljöprogram (Unep) har mycket stora mängder giftigt avfall i olagliga sändningar med läckande fraktbehållare dumpats längs Somalia kust, utan minsta hänsyn tagen till lokalbefolkningens hälsa eller återverkningarna för miljön. Enligt samma rapport medför detta avfall, som dumpats till havs och som delvis har sitt ursprung i EU, oåterkalleliga skador för människors hälsa och miljön i regionen. Det rör sig således om en uppenbar kränkning av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

AM.

Enligt en rapport från FN:s miljöprogram (Unep) har mycket stora mängder giftigt avfall i olagliga sändningar med läckande fraktbehållare dumpats längs Somalia kust, utan minsta hänsyn tagen till lokalbefolkningens hälsa eller återverkningarna för miljön. Enligt samma rapport medför detta avfall, som dumpats till havs och som delvis har sitt ursprung i EU, oåterkalleliga skador för människors hälsa och miljön i regionen. Det rör sig således om en uppenbar kränkning av de mänskliga rättigheterna.

| AN. | Inget av de åtta millennieutvecklingsmålen är i nuläget nära att uppnås i regionen, och det är endast med stor politisk beslutsamhet som vissa framsteg kommer att kunna göras under de tre år som återstår fram till tidsfristen 2015. |
| --- | --- |

AN.

Inget av de åtta millennieutvecklingsmålen är i nuläget nära att uppnås i regionen, och det är endast med stor politisk beslutsamhet som vissa framsteg kommer att kunna göras under de tre år som återstår fram till tidsfristen 2015.

| AO. | Irrationalitet och politisk extremism får fäste när det råder misär eller svält. Fjorton månader efter FN:s officiella förklaring om 2000-talets första svält, som drabbade Afrikas horn, har den humanitära situationen förbättrats jämförelsevis, men regionen befinner sig fortfarande i ett kritiskt läge. |
| --- | --- |

AO.

Irrationalitet och politisk extremism får fäste när det råder misär eller svält. Fjorton månader efter FN:s officiella förklaring om 2000-talets första svält, som drabbade Afrikas horn, har den humanitära situationen förbättrats jämförelsevis, men regionen befinner sig fortfarande i ett kritiskt läge.

| AP. | Fattigdomsbekämpningen har drabbats av bakslag på Afrikas horn på grund av livsmedels- och bränslekrisen i kombination med den globala ekonomiska och finansiella krisen och följderna av klimatförändringar. |
| --- | --- |

AP.

Fattigdomsbekämpningen har drabbats av bakslag på Afrikas horn på grund av livsmedels- och bränslekrisen i kombination med den globala ekonomiska och finansiella krisen och följderna av klimatförändringar.

| AQ. | I mars 2012 uppskattade FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) att över åtta miljoner människor är hjälpbehövande på Afrikas horn (däribland 3,2 miljoner i Etiopien, 2,5 miljoner i Somalia, 2,2 miljoner i Kenya och 180 000 i Djibouti). År 2011 drabbades regionen av den värsta torkan på 60 år. Torkan påverkade över 13 miljoner människor, varav hundratusentals tvingades överge sina hem och tiotusentals dog. |
| --- | --- |

AQ.

I mars 2012 uppskattade FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) att över åtta miljoner människor är hjälpbehövande på Afrikas horn (däribland 3,2 miljoner i Etiopien, 2,5 miljoner i Somalia, 2,2 miljoner i Kenya och 180 000 i Djibouti). År 2011 drabbades regionen av den värsta torkan på 60 år. Torkan påverkade över 13 miljoner människor, varav hundratusentals tvingades överge sina hem och tiotusentals dog.

| AR. | Den internationella brottmålsdomstolens arbete på Afrikas horn med att ställa gärningsmän inför rätta och bekämpa straffrihet försvåras av vissa länder i regionen. |
| --- | --- |

AR.

Den internationella brottmålsdomstolens arbete på Afrikas horn med att ställa gärningsmän inför rätta och bekämpa straffrihet försvåras av vissa länder i regionen.

| AS. | Unicef behöver 273 miljoner US-dollar för 2012 för att kunna fortsätta sitt humanitära arbete och investera i återhämtningsinitiativ i Somalia, Kenya och Etiopien. I slutet av juli 2012 hade Unicef mottagit bara 33 procent av detta belopp. |
| --- | --- |

AS.

Unicef behöver 273 miljoner US-dollar för 2012 för att kunna fortsätta sitt humanitära arbete och investera i återhämtningsinitiativ i Somalia, Kenya och Etiopien. I slutet av juli 2012 hade Unicef mottagit bara 33 procent av detta belopp.

Allmänna ramar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för Afrikas horn och i synnerhet dess omfattande tillvägagångssätt, där man behandlar säkerhets- och stabilitetsfrågor, tillämpar rättsstatens principer och säkrar korrekta rättsförfaranden som måste inkludera fungerande brottsbekämpningsmekanismer och motsvarande förfaranden samt ett oberoende rättsväsen, samtidigt som man tar itu med de bakomliggande orsakerna, inte minst genom utvecklingsrelaterade och humanitära strategier som bygger på klart definierade mål. Parlamentet efterlyser med kraft ett fullt genomförande av EU:s strategiska ramar för Afrikas horn och stöder dess fem komponenter, närmare bestämt att






  i) | bygga demokratiska, robusta och ansvarsskyldiga politiska strukturer i samtliga länder på Afrikas horn, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för Afrikas horn och i synnerhet dess omfattande tillvägagångssätt, där man behandlar säkerhets- och stabilitetsfrågor, tillämpar rättsstatens principer och säkrar korrekta rättsförfaranden som måste inkludera fungerande brottsbekämpningsmekanismer och motsvarande förfaranden samt ett oberoende rättsväsen, samtidigt som man tar itu med de bakomliggande orsakerna, inte minst genom utvecklingsrelaterade och humanitära strategier som bygger på klart definierade mål. Parlamentet efterlyser med kraft ett fullt genomförande av EU:s strategiska ramar för Afrikas horn och stöder dess fem komponenter, närmare bestämt att

i)

bygga demokratiska, robusta och ansvarsskyldiga politiska strukturer i samtliga länder på Afrikas horn,

| ii) | arbeta med länderna i regionen samt regionala och internationella aktörer och organisationer för att lösa konflikter, även genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna, |
| --- | --- |

ii)

arbeta med länderna i regionen samt regionala och internationella aktörer och organisationer för att lösa konflikter, även genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna,

| iii) | se till att den rådande osäkerheten i regionen inte hotar säkerheten i andra grannstater eller andra regioner eller länder, |
| --- | --- |

iii)

se till att den rådande osäkerheten i regionen inte hotar säkerheten i andra grannstater eller andra regioner eller länder,

| iv) | stödja insatserna för att främja den ekonomiska tillväxten och minska fattigdomen och |
| --- | --- |

iv)

stödja insatserna för att främja den ekonomiska tillväxten och minska fattigdomen och

| v) | stödja det regionala politiska och ekonomiska samarbetet. |
| --- | --- |

v)

stödja det regionala politiska och ekonomiska samarbetet.

Parlamentet betonar vikten av att främja en hållbar ekonomisk tillväxt i regionen och minska fattigdomen genom att ta hänsyn till människornas grundläggande behov.

| 2. | Europaparlamentet understryker att eventuella hållbara lösningar på de många olika konflikterna i regionen blir möjliga enbart om man fastställer principer för god grannsämja vilka löser rivalitet och gränstvister, för icke-inblandning och samarbete mellan stater och för hållbar utveckling som inbegriper tillgång till resurser samt en jämlik och rättvis fördelning av denna tillgång, inklusive ekonomiska möjligheter för alla utan diskriminering. Parlamentet konstaterar att detta kräver radikala insatser inom fredsbyggande, medling och förlikning samt slutet på straffrihet – dessa insatser måste göras i samarbete med Internationella brottmålsdomstolen – och full respekt för internationell humanitär rätt, inklusive fri tillgång till humanitärt bistånd för befolkningen, och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet konstaterar att unionen i nära samarbete med regionala organ spelar en roll genom att underlätta dessa processer, bekämpa spridningen av handeldvapen och lätta vapen och underlätta demobilisering, avväpning och återintegrering av tidigare stridande, men att det i slutändan är befolkningarna själva på Afrikas horn som är de enda aktörer som kan göra det möjligt för regionen att uppnå hållbar fred, stabilitet, välstånd, ansvarstagande regeringar och respekt för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att eventuella hållbara lösningar på de många olika konflikterna i regionen blir möjliga enbart om man fastställer principer för god grannsämja vilka löser rivalitet och gränstvister, för icke-inblandning och samarbete mellan stater och för hållbar utveckling som inbegriper tillgång till resurser samt en jämlik och rättvis fördelning av denna tillgång, inklusive ekonomiska möjligheter för alla utan diskriminering. Parlamentet konstaterar att detta kräver radikala insatser inom fredsbyggande, medling och förlikning samt slutet på straffrihet – dessa insatser måste göras i samarbete med Internationella brottmålsdomstolen – och full respekt för internationell humanitär rätt, inklusive fri tillgång till humanitärt bistånd för befolkningen, och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet konstaterar att unionen i nära samarbete med regionala organ spelar en roll genom att underlätta dessa processer, bekämpa spridningen av handeldvapen och lätta vapen och underlätta demobilisering, avväpning och återintegrering av tidigare stridande, men att det i slutändan är befolkningarna själva på Afrikas horn som är de enda aktörer som kan göra det möjligt för regionen att uppnå hållbar fred, stabilitet, välstånd, ansvarstagande regeringar och respekt för rättsstatsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av EU:s särskilda representant för Afrikas horn, vilket parlamentet efterlyste i ovannämnda resolution av den 10 maj 2007 om Afrikas horn. Vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen uppmanas med kraft att aktivt stödja EU:s särskilda representants arbete genom att ge vederbörande adekvata ekonomiska och mänskliga resurser och direkt tillträde till GSFP:s strukturer och uppdrag samt till kommissionens strukturer och program inom ramen för politiken för utveckling och humanitärt bistånd. Parlamentet påminner om att det i sin resolution uppmanade EU:s särskilda representant för Afrikas horn att lämna regelbundna rapporter till parlamentet. Parlamentet välkomnar i detta avseende de regelbundna rapporterna från EU:s särskilda representant och uppmanar representanten att fortsätta dialogen och diskussionerna med ledamöterna på regelbunden basis. Parlamentet välkomnar även utnämningen av EU:s särskilda representant för Sudan och Sydsudan. För att fullt ut garantera samråd och samordning av åtgärderna bör de två särskilda representanterna regelbundet höras av de behöriga avdelningar som planerar finansieringsinstrumenten för EU:s yttre åtgärder, och dessa bör ges regelbunden politisk och strategisk rådgivning av de två särskilda representanterna. Parlamentet framhåller värdet av regelbunden dialog och samordning mellan de två särskilda EU-representanterna och de ansvariga för EU:s delegationer i regionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar utnämningen av EU:s särskilda representant för Afrikas horn, vilket parlamentet efterlyste i ovannämnda resolution av den 10 maj 2007 om Afrikas horn. Vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen uppmanas med kraft att aktivt stödja EU:s särskilda representants arbete genom att ge vederbörande adekvata ekonomiska och mänskliga resurser och direkt tillträde till GSFP:s strukturer och uppdrag samt till kommissionens strukturer och program inom ramen för politiken för utveckling och humanitärt bistånd. Parlamentet påminner om att det i sin resolution uppmanade EU:s särskilda representant för Afrikas horn att lämna regelbundna rapporter till parlamentet. Parlamentet välkomnar i detta avseende de regelbundna rapporterna från EU:s särskilda representant och uppmanar representanten att fortsätta dialogen och diskussionerna med ledamöterna på regelbunden basis. Parlamentet välkomnar även utnämningen av EU:s särskilda representant för Sudan och Sydsudan. För att fullt ut garantera samråd och samordning av åtgärderna bör de två särskilda representanterna regelbundet höras av de behöriga avdelningar som planerar finansieringsinstrumenten för EU:s yttre åtgärder, och dessa bör ges regelbunden politisk och strategisk rådgivning av de två särskilda representanterna. Parlamentet framhåller värdet av regelbunden dialog och samordning mellan de två särskilda EU-representanterna och de ansvariga för EU:s delegationer i regionen.

| 4. | Europaparlamentet anser att mer resurser skulle kunna investeras i Igad för att främja ett system med god styrning samt mekanismer för effektiv politisk dialog och konsensusbyggande i och mellan alla dess medlemsstater. Parlamentet uppmanar EU att underlätta denna roll genom att ytterligare engagera sig i deras process för att bygga upp sin interna kapacitet. Parlamentet påminner om att det kommer att vara ytterst viktigt att främja en regional institutionell ram för dialog och samordning bland länderna i regionen, särskilt med avseende på Etiopien, Kenya och Uganda, som i egenskap av nyckelaktörer i regionen måste fortsätta att samordna insatserna och försöka uppnå gemensamma målsättningar. Parlamentet påminner vidare om att Igad skulle kunna tillhandahålla en lämplig ram för dialog och samordning med avseende på exploatering av viktiga naturresurser, såsom vatten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att mer resurser skulle kunna investeras i Igad för att främja ett system med god styrning samt mekanismer för effektiv politisk dialog och konsensusbyggande i och mellan alla dess medlemsstater. Parlamentet uppmanar EU att underlätta denna roll genom att ytterligare engagera sig i deras process för att bygga upp sin interna kapacitet. Parlamentet påminner om att det kommer att vara ytterst viktigt att främja en regional institutionell ram för dialog och samordning bland länderna i regionen, särskilt med avseende på Etiopien, Kenya och Uganda, som i egenskap av nyckelaktörer i regionen måste fortsätta att samordna insatserna och försöka uppnå gemensamma målsättningar. Parlamentet påminner vidare om att Igad skulle kunna tillhandahålla en lämplig ram för dialog och samordning med avseende på exploatering av viktiga naturresurser, såsom vatten.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga bistånd och stöd till alla afrikanska länder som engagerar sig militärt för att upprätthålla fred i länderna på Afrikas horn, särskilt i Somalia. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga bistånd och stöd till alla afrikanska länder som engagerar sig militärt för att upprätthålla fred i länderna på Afrikas horn, särskilt i Somalia.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att ge ytterligare stöd till Amisom, för att göra det möjligt för Amisom att fullfölja sitt uppdrag och uppnå en total styrka på 17 731 man, i enlighet med FN:s mandat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att ge ytterligare stöd till Amisom, för att göra det möjligt för Amisom att fullfölja sitt uppdrag och uppnå en total styrka på 17 731 man, i enlighet med FN:s mandat.

| 7. | Europaparlamentet anser att Amisoms resultat i kampen mot Al-Shabaab, till exempel vad gäller att återta kontrollen över Kismayo, bekräftar den strategiska betydelsen av att stödja Afrikanska unionen. Parlamentet understryker därför betydelsen av att främja Afrikanska unionens process för att bygga upp institutioner, kapacitet och goda styrelseformer samt dess insatsförmåga, bland annat för krishantering och på militär nivå. Parlamentet välkomnar inrättandet av en EU-delegation till Afrikanska unionen i Addis Abeba. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att Amisoms resultat i kampen mot Al-Shabaab, till exempel vad gäller att återta kontrollen över Kismayo, bekräftar den strategiska betydelsen av att stödja Afrikanska unionen. Parlamentet understryker därför betydelsen av att främja Afrikanska unionens process för att bygga upp institutioner, kapacitet och goda styrelseformer samt dess insatsförmåga, bland annat för krishantering och på militär nivå. Parlamentet välkomnar inrättandet av en EU-delegation till Afrikanska unionen i Addis Abeba.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser brådskande stöd till rätts- och kriminalvårdssystemen i de länder som har samarbetat med EU vad avser utlämning av personer misstänkta för sjöröveri (Kenya, Seychellerna och Mauritius) samt stöd till de somaliska myndigheterna för att se till att de har rättslig kapacitet och tillämpar korrekta rättsförfaranden i enlighet med internationell rätt, framför allt människorättslagstiftningen, så att de kan hantera de pirater och Al-Shabaab-medlemmar som tillfångatas. Parlamentet understryker samtidigt vikten av att erbjuda tillfångatagna personer som gjort sig skyldiga till sjöröveri rehabilitering och social återanpassning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser brådskande stöd till rätts- och kriminalvårdssystemen i de länder som har samarbetat med EU vad avser utlämning av personer misstänkta för sjöröveri (Kenya, Seychellerna och Mauritius) samt stöd till de somaliska myndigheterna för att se till att de har rättslig kapacitet och tillämpar korrekta rättsförfaranden i enlighet med internationell rätt, framför allt människorättslagstiftningen, så att de kan hantera de pirater och Al-Shabaab-medlemmar som tillfångatas. Parlamentet understryker samtidigt vikten av att erbjuda tillfångatagna personer som gjort sig skyldiga till sjöröveri rehabilitering och social återanpassning.

| 9. | Trots EU:s stöd för att stärka rättsstatsprincipen i regionen, de utlämningsavtal som unionen slutit med tredjeländer (Kenya, Seychellerna och Mauritius) och de bilaterala återtagandeavtalen för personer dömda för sjöröveri mellan Seychellerna, Puntland och Somaliland samt olika folkrättsliga ramar av relevans har ett stort antal pirater och andra brottslingar antingen ännu inte gripits eller gripits och sedan släppts i brist på säkra bevis eller politisk vilja att åtala dem, vilket Europaparlamentet beklagar. |
| --- | --- |

9.

Trots EU:s stöd för att stärka rättsstatsprincipen i regionen, de utlämningsavtal som unionen slutit med tredjeländer (Kenya, Seychellerna och Mauritius) och de bilaterala återtagandeavtalen för personer dömda för sjöröveri mellan Seychellerna, Puntland och Somaliland samt olika folkrättsliga ramar av relevans har ett stort antal pirater och andra brottslingar antingen ännu inte gripits eller gripits och sedan släppts i brist på säkra bevis eller politisk vilja att åtala dem, vilket Europaparlamentet beklagar.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar varmt FN:s rapport av den 25 januari 2011 och dess 25 förslag, framförda av Jack Lang, FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare för rättsliga frågor i samband med piratdåd utanför Somalias kust. Parlamentet välkomnar också Jack Langs relevanta uppföljningsrapporter, såsom rapporten av den 15 juni 2011 om olika metoder för att inrätta specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia, och generalsekreterarens rapport av den 20 januari 2012 om specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia och andra stater i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant samt de tre uppdrags- och delegationscheferna att behandla de förslag som framförts av Jack Lang som en prioriterad fråga och att utveckla en strategi för EU:s bidrag till den internationella strategin för att tillämpa straffrätten på Somalias territorium. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar varmt FN:s rapport av den 25 januari 2011 och dess 25 förslag, framförda av Jack Lang, FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare för rättsliga frågor i samband med piratdåd utanför Somalias kust. Parlamentet välkomnar också Jack Langs relevanta uppföljningsrapporter, såsom rapporten av den 15 juni 2011 om olika metoder för att inrätta specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia, och generalsekreterarens rapport av den 20 januari 2012 om specialdomstolar mot sjöröveri i Somalia och andra stater i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant samt de tre uppdrags- och delegationscheferna att behandla de förslag som framförts av Jack Lang som en prioriterad fråga och att utveckla en strategi för EU:s bidrag till den internationella strategin för att tillämpa straffrätten på Somalias territorium.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att i samarbete med Europol och Interpol undersöka och spåra penningflöden och beslagta de pengar som betalas som lösensummor till piraterna, eftersom det finns uppgifter som tyder på att dessa pengar eventuellt överförs till bankkonton över hela världen, inklusive banker i Europa, samt att identifiera och upplösa de organiserade kriminella nätverk som skördar vinsterna av sådana handlingar. Parlamentet uppmanar rådet att underlätta ytterligare samarbete mellan Eunavfor, å ena sidan, och Europol och Interpol, å andra sidan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att i samarbete med Europol och Interpol undersöka och spåra penningflöden och beslagta de pengar som betalas som lösensummor till piraterna, eftersom det finns uppgifter som tyder på att dessa pengar eventuellt överförs till bankkonton över hela världen, inklusive banker i Europa, samt att identifiera och upplösa de organiserade kriminella nätverk som skördar vinsterna av sådana handlingar. Parlamentet uppmanar rådet att underlätta ytterligare samarbete mellan Eunavfor, å ena sidan, och Europol och Interpol, å andra sidan.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga länder i regionen att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen och påminner om det bindande åtagandet för de länder som undertecknat och ratificerat Romstadgan. Parlamentet välkomnar också den senaste tidens utveckling vad gäller Internationella brottmålsdomstolen, eftersom denna utveckling medger undersökningar och utredningar i länder som inte har undertecknat eller inte har ratificerat Romstadgan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga länder i regionen att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen och påminner om det bindande åtagandet för de länder som undertecknat och ratificerat Romstadgan. Parlamentet välkomnar också den senaste tidens utveckling vad gäller Internationella brottmålsdomstolen, eftersom denna utveckling medger undersökningar och utredningar i länder som inte har undertecknat eller inte har ratificerat Romstadgan.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att fortsätta att vara vaksamma och aktiva när det gäller den politiska övergång som håller på att inledas i Etiopien och med tanke på de demokratiska framsteg som nu görs i Somalia. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att fortsätta att vara vaksamma och aktiva när det gäller den politiska övergång som håller på att inledas i Etiopien och med tanke på de demokratiska framsteg som nu görs i Somalia.

| 14. | Europaparlamentet anser att man bör ta vara på det tillfälle som erbjuds genom behovet av en efterträdare till den bortgångne etiopiske premiärministern Meles Zenawi, som avled den 20 augusti 2012, genom valet av en ny somalisk president och genom det nära förestående parlamentsvalet i Kenya 2013 för att






  i) | verka för att främja respekten för konstitutionella normer, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män genom samarbete och dialog med partnerna på Afrikas horn, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man bör ta vara på det tillfälle som erbjuds genom behovet av en efterträdare till den bortgångne etiopiske premiärministern Meles Zenawi, som avled den 20 augusti 2012, genom valet av en ny somalisk president och genom det nära förestående parlamentsvalet i Kenya 2013 för att

i)

verka för att främja respekten för konstitutionella normer, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män genom samarbete och dialog med partnerna på Afrikas horn,

| ii) | fortsätta arbeta med institutionell utveckling, demokratibyggande och demokratisering, |
| --- | --- |

ii)

fortsätta arbeta med institutionell utveckling, demokratibyggande och demokratisering,

| iii) | övervaka uppföljningen av valobservatörsuppdragets rekommendationer och vid behov stödja deras genomförande, |
| --- | --- |

iii)

övervaka uppföljningen av valobservatörsuppdragets rekommendationer och vid behov stödja deras genomförande,

| iv) | stärka den politiska dialogen på landsnivå och regional nivå och fortsätta ta upp frågor som gäller mänskliga rättigheter inklusive, i förekommande fall, summariska avrättningar, godtyckliga arresteringar och fängslanden och kampen mot straffrihet, samt |
| --- | --- |

iv)

stärka den politiska dialogen på landsnivå och regional nivå och fortsätta ta upp frågor som gäller mänskliga rättigheter inklusive, i förekommande fall, summariska avrättningar, godtyckliga arresteringar och fängslanden och kampen mot straffrihet, samt

| v) | stödja ett oberoende civilsamhälle som kan formulera sociala agendor. |
| --- | --- |

v)

stödja ett oberoende civilsamhälle som kan formulera sociala agendor.

| 15. | Europaparlamentet gläds åt att Sudan och Sydsudan kommer att ingå ett avtal om oljeresurserna när den tidsfrist löper ut som fastställts i Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds färdplan och som förankrats i FN:s säkerhetsråds resolution nr 2046(2012). Parlamentet hoppas att detta avtal även kommer att medge en slutgiltig lösning snarast möjligt på problemet med Sydsudans oljetransporter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläds åt att Sudan och Sydsudan kommer att ingå ett avtal om oljeresurserna när den tidsfrist löper ut som fastställts i Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds färdplan och som förankrats i FN:s säkerhetsråds resolution nr 2046(2012). Parlamentet hoppas att detta avtal även kommer att medge en slutgiltig lösning snarast möjligt på problemet med Sydsudans oljetransporter.

Säkerhetspolitisk ram

| 16. | Europaparlamentet välkomnar Eunavfor Atalantas viktiga bidrag inom ramen för ansträngningarna att bekämpa sjöröveri och förbättra sjöfartsskyddet utanför Somalias kust. Parlamentet understryker dess roll när det gäller att skydda de fartyg som Världslivsmedelsprogrammet använder för att transportera bistånd till Somalia samt andra utsatta fartyg, liksom proviant till Amisom. Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 23 mars 2012 om att förlänga mandatet för Eunavfor Atalanta till december 2014 och att utöka insatsområdet till att omfatta piraternas operativa bas på land. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att se till att Eunavfor Atalanta får tillräckligt med stöd i form av ändamålsenliga övervaknings- och patrullfartyg eftersom de nuvarande framstegen i kampen mot sjöröveri skulle kunna gå om intet, och att världssamfundet får de resurser som krävs för att jaga pirater och deras finansiärer och nätverk. Parlamentet konstaterar att de effektivaste åtgärderna mot sjöröveri i själva verket har varit de olika skyddsåtgärder som rederierna infört ombord på fartygen. Parlamentet välkomnar i sammanhanget uppmaningarna på senare tid från sjöfartsbranschen om en reglering av de privata sjösäkerhetsföretagen och uppmanar Internationella sjöfartsorganisationen, flaggstaterna och sjöfartsbranschen att samarbeta för att ytterligare utveckla och införa tydliga, konsekventa och realistiska internationella normer för de privata väpnade säkerhetsföretagens personal ombord på fartygen, samt uppmanar de privata sjösäkerhetsföretagen att till fullo uppfylla normerna i fråga. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar Eunavfor Atalantas viktiga bidrag inom ramen för ansträngningarna att bekämpa sjöröveri och förbättra sjöfartsskyddet utanför Somalias kust. Parlamentet understryker dess roll när det gäller att skydda de fartyg som Världslivsmedelsprogrammet använder för att transportera bistånd till Somalia samt andra utsatta fartyg, liksom proviant till Amisom. Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 23 mars 2012 om att förlänga mandatet för Eunavfor Atalanta till december 2014 och att utöka insatsområdet till att omfatta piraternas operativa bas på land. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att se till att Eunavfor Atalanta får tillräckligt med stöd i form av ändamålsenliga övervaknings- och patrullfartyg eftersom de nuvarande framstegen i kampen mot sjöröveri skulle kunna gå om intet, och att världssamfundet får de resurser som krävs för att jaga pirater och deras finansiärer och nätverk. Parlamentet konstaterar att de effektivaste åtgärderna mot sjöröveri i själva verket har varit de olika skyddsåtgärder som rederierna infört ombord på fartygen. Parlamentet välkomnar i sammanhanget uppmaningarna på senare tid från sjöfartsbranschen om en reglering av de privata sjösäkerhetsföretagen och uppmanar Internationella sjöfartsorganisationen, flaggstaterna och sjöfartsbranschen att samarbeta för att ytterligare utveckla och införa tydliga, konsekventa och realistiska internationella normer för de privata väpnade säkerhetsföretagens personal ombord på fartygen, samt uppmanar de privata sjösäkerhetsföretagen att till fullo uppfylla normerna i fråga.

| 17. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av samarbete mellan Eunavfor och övriga internationella uppdrag i området, framför allt Amisoms landbaserade operation, och anser att goda förbindelser och ett nära samarbete, inklusive informationsutbyte, är avgörande när det gäller att garantera ett stabilt Somalia. Parlamentet påminner om att Eunafvor Atalanta och Natos Operation Ocean Shield kan avskräcka och hindra piratdåd framgångsrikt endast om en heltäckande strategi tillämpas på Afrikas horn, och framför allt i Somalia, för att åtgärda orsakerna till att somalier ägnar sig åt sjöröveri och brottslig verksamhet för att skaffa inkomster. Parlamentet konstaterar att Natos nuvarande uppdrag för sjöröveribekämpning, Operation Ocean Shield, har rönt framgångar med två kortare operationer mot sjöröveri sedan oktober 2008, för att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av samarbete mellan Eunavfor och övriga internationella uppdrag i området, framför allt Amisoms landbaserade operation, och anser att goda förbindelser och ett nära samarbete, inklusive informationsutbyte, är avgörande när det gäller att garantera ett stabilt Somalia. Parlamentet påminner om att Eunafvor Atalanta och Natos Operation Ocean Shield kan avskräcka och hindra piratdåd framgångsrikt endast om en heltäckande strategi tillämpas på Afrikas horn, och framför allt i Somalia, för att åtgärda orsakerna till att somalier ägnar sig åt sjöröveri och brottslig verksamhet för att skaffa inkomster. Parlamentet konstaterar att Natos nuvarande uppdrag för sjöröveribekämpning, Operation Ocean Shield, har rönt framgångar med två kortare operationer mot sjöröveri sedan oktober 2008, för att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) beslut av den 12 december 2011 om att upprätta ett initiativ för regional maritim kapacitetsuppbyggnad, kallat Eucap Nestor, för att förstärka de maritima och rättsliga kapaciteterna samt utbildningen av kustpolis och domare i samråd med och med tillstånd från lokalsamhällena i fem länder på Afrikas horn och i de västra delarna av Indiska oceanen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att skyndsamt förse det nya uppdraget med kompetent civil och militär personal. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete med andra initiativ, inbegripet EU:s Marsic-projekt, inom ramen för programmet för viktiga sjöfartsrutter, som finansieras av stabilitetsinstrumentet, och det regionala sjösäkerhetsprogrammet, som startats av länderna i östra och södra Afrika och Indiska oceanen med stöd av EU och som syftar till att ta itu med piratdåd på land och förstärka rättsliga kapaciteter att arrestera, överföra, fängsla och åtala dem som misstänks för piratdåd. Parlamentet anser att världssamfundet kommer att kunna uppnå det övergripande målet om stabilitet och säkerhet i regionen och därmed ett minskat behov av patrullfartyg i området endast genom att stärka kustsäkerhetskapaciteten i de kustnära länderna, ta itu med de bakomliggande orsakerna till piratdåd på land, uppmuntra till efterlevnad av BMP4 Best Management Practices (bästa hanteringsmetoder) för sjöfarten och förbättra standarderna för sjösäkerhetsbranschen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) beslut av den 12 december 2011 om att upprätta ett initiativ för regional maritim kapacitetsuppbyggnad, kallat Eucap Nestor, för att förstärka de maritima och rättsliga kapaciteterna samt utbildningen av kustpolis och domare i samråd med och med tillstånd från lokalsamhällena i fem länder på Afrikas horn och i de västra delarna av Indiska oceanen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att skyndsamt förse det nya uppdraget med kompetent civil och militär personal. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete med andra initiativ, inbegripet EU:s Marsic-projekt, inom ramen för programmet för viktiga sjöfartsrutter, som finansieras av stabilitetsinstrumentet, och det regionala sjösäkerhetsprogrammet, som startats av länderna i östra och södra Afrika och Indiska oceanen med stöd av EU och som syftar till att ta itu med piratdåd på land och förstärka rättsliga kapaciteter att arrestera, överföra, fängsla och åtala dem som misstänks för piratdåd. Parlamentet anser att världssamfundet kommer att kunna uppnå det övergripande målet om stabilitet och säkerhet i regionen och därmed ett minskat behov av patrullfartyg i området endast genom att stärka kustsäkerhetskapaciteten i de kustnära länderna, ta itu med de bakomliggande orsakerna till piratdåd på land, uppmuntra till efterlevnad av BMP4 Best Management Practices (bästa hanteringsmetoder) för sjöfarten och förbättra standarderna för sjösäkerhetsbranschen.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från juli 2011 att förlänga och omformulera mandatet för EU:s utbildningsuppdrag (EUTM) med bas i Uganda. Parlamentet efterlyser dock en bättre kontroll och övervakning av uppförandet och ansvarstagandet hos alla rekryterade personer som utbildas av EUTM för att se till att minderåriga eller personer med anknytning till militanta grupper inte godtas i programmet, att de integreras i Somalias väpnade styrkor och att eventuella avhopp omedelbart anmäls och utreds. Parlamentet uppmanar även EU att delta i den noggranna övervakningen av betalningskedjan för de styrkor som utbildas för att se till att betalningarna når de avsedda mottagarna och skapar motivation, lojalitet och engagemang, och därigenom garanterar att förmågan att ta över ansvaret bibehålls framöver hos de somaliska säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar beslutet från juli 2011 att förlänga och omformulera mandatet för EU:s utbildningsuppdrag (EUTM) med bas i Uganda. Parlamentet efterlyser dock en bättre kontroll och övervakning av uppförandet och ansvarstagandet hos alla rekryterade personer som utbildas av EUTM för att se till att minderåriga eller personer med anknytning till militanta grupper inte godtas i programmet, att de integreras i Somalias väpnade styrkor och att eventuella avhopp omedelbart anmäls och utreds. Parlamentet uppmanar även EU att delta i den noggranna övervakningen av betalningskedjan för de styrkor som utbildas för att se till att betalningarna når de avsedda mottagarna och skapar motivation, lojalitet och engagemang, och därigenom garanterar att förmågan att ta över ansvaret bibehålls framöver hos de somaliska säkerhetsstyrkorna.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av nära strategisk samordning mellan alla aktörer på säkerhetsområdet, i synnerhet Eunavfor Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor, samt Nato (Operation Ocean Shield), den USA-ledda insatsstyrkan CTF-151, FN och Amisom. Parlamentet konstaterar att det finns internationella samordningsmekanismer, såsom kontaktgruppen för piratdåd utanför Somalias kust (CGPCS) i New York och den gemensamma mekanismen för medvetenhet och konfliktlösning (Shade) i Bahrain. Parlamentet välkomnar därför rådets beslut av den 23 mars 2012 att under en inledande tvåårsperiod aktivera EU:s operationscentrum för att samordna och stärka synergierna mellan de tre GSFP-uppdragen på Afrikas horn samt de Brysselbaserade strukturerna i samband med strategin för Afrikas horn och i samarbete med Europeiska unionens särskilda representant för Afrikas horn. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar behovet av nära strategisk samordning mellan alla aktörer på säkerhetsområdet, i synnerhet Eunavfor Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor, samt Nato (Operation Ocean Shield), den USA-ledda insatsstyrkan CTF-151, FN och Amisom. Parlamentet konstaterar att det finns internationella samordningsmekanismer, såsom kontaktgruppen för piratdåd utanför Somalias kust (CGPCS) i New York och den gemensamma mekanismen för medvetenhet och konfliktlösning (Shade) i Bahrain. Parlamentet välkomnar därför rådets beslut av den 23 mars 2012 att under en inledande tvåårsperiod aktivera EU:s operationscentrum för att samordna och stärka synergierna mellan de tre GSFP-uppdragen på Afrikas horn samt de Brysselbaserade strukturerna i samband med strategin för Afrikas horn och i samarbete med Europeiska unionens särskilda representant för Afrikas horn.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att det finns tecken på att Herrens motståndsarmé (LRA) kan vara i färd med att utvidga sin räckvidd, dra in fler länder i kampen och utsätta fler barn för risker. Parlamentet påminner om att kampen mot LRA och jakten på LRA:s ledare, Joseph Kony, har varit mycket beroende av finansiering, utrustning och logistiskt stöd från Förenta staterna. Parlamentet uppmanar EU att sörja för samordning med Förenta staterna när det gäller eventuellt ytterligare stöd som krävs i kampen mot LRA under ledning av Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att det finns tecken på att Herrens motståndsarmé (LRA) kan vara i färd med att utvidga sin räckvidd, dra in fler länder i kampen och utsätta fler barn för risker. Parlamentet påminner om att kampen mot LRA och jakten på LRA:s ledare, Joseph Kony, har varit mycket beroende av finansiering, utrustning och logistiskt stöd från Förenta staterna. Parlamentet uppmanar EU att sörja för samordning med Förenta staterna när det gäller eventuellt ytterligare stöd som krävs i kampen mot LRA under ledning av Afrikanska unionen.

| 22. | Europaparlamentet fördömer det bristfälliga genomförandet av Cites-förordningarna och uppmanar kommissionen och rådet att främja inrättandet av ett system för certifiering och kontroll av elfenbensimport till EU, liknande den framgångsrika Kimberleyprocessen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet fördömer det bristfälliga genomförandet av Cites-förordningarna och uppmanar kommissionen och rådet att främja inrättandet av ett system för certifiering och kontroll av elfenbensimport till EU, liknande den framgångsrika Kimberleyprocessen.

Stärkande av den övergripande strategin

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s strategi för Afrikas horn omfattar inte bara säkerhetspolitik och humanitär politik, utan även en mer långsiktig utvecklingspolitik och millennieutvecklingsmålen. Parlamentet understryker betydelsen av denna mer långsiktiga vision för utvecklingspolitiken och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sin politik i detta avseende och genomföra en gemensam planering för de olika länderna och regionen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s strategi för Afrikas horn omfattar inte bara säkerhetspolitik och humanitär politik, utan även en mer långsiktig utvecklingspolitik och millennieutvecklingsmålen. Parlamentet understryker betydelsen av denna mer långsiktiga vision för utvecklingspolitiken och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sin politik i detta avseende och genomföra en gemensam planering för de olika länderna och regionen så snart som möjligt.

| 24. | Europaparlamentet anser att ett stabilt och säkert Afrikas horn skulle få positiva politiska och säkerhetsmässiga följder utanför regionen, även vad gäller investeringar och säkra sjöfartsleder i Indiska oceanen. Parlamentet anser därför att en diskussion om strategier för att främja säkerhet och stabilitet i regionen och om samordning för att tillhandahålla de nödvändiga finansiella resurserna för att tillämpa en övergripande strategi bör påbörjas på G20-nivå. Parlamentet noterar i det sammanhanget de positiva erfarenheterna från den konferens om Somalia som hölls i London i februari 2012, och uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att undersöka möjligheterna till en liknande konferens 2013. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att ett stabilt och säkert Afrikas horn skulle få positiva politiska och säkerhetsmässiga följder utanför regionen, även vad gäller investeringar och säkra sjöfartsleder i Indiska oceanen. Parlamentet anser därför att en diskussion om strategier för att främja säkerhet och stabilitet i regionen och om samordning för att tillhandahålla de nödvändiga finansiella resurserna för att tillämpa en övergripande strategi bör påbörjas på G20-nivå. Parlamentet noterar i det sammanhanget de positiva erfarenheterna från den konferens om Somalia som hölls i London i februari 2012, och uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att undersöka möjligheterna till en liknande konferens 2013.

| 25. | Europaparlamentet anser att man även bör beakta att Afrikas horn har god ekonomisk potential, framför allt vad gäller mineraler och jordbruk. Parlamentet uppmanar därför rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska investeringsbanken att i samverkan med andra multilaterala givare och finansinstitut identifiera projekt av gemensamt intresse för länderna i regionen som skulle kunna främja samarbete och positivt ömsesidigt beroende, t.ex. på områdena energiförsörjning, inklusive förnybar energi, och naturtillgångar, inklusive vatten. Parlamentet understryker betydelsen av gränsöverskridande handel, tillträde till internationella marknader, hamninfrastruktur och tillhandahållandet av lämpliga korridorer för tillträde till hamnar för länder utan egen kust, som avgörande element för en långsiktig ekonomisk utveckling på Afrikas horn. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en djupgående analys av omfattningen och de ekonomiska, miljömässiga och sociala följderna av uthyrning av mark till tredjeländer på Afrikas horn, och att föreslå möjliga skyddsstrategier och motsvarande mekanismer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att man även bör beakta att Afrikas horn har god ekonomisk potential, framför allt vad gäller mineraler och jordbruk. Parlamentet uppmanar därför rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska investeringsbanken att i samverkan med andra multilaterala givare och finansinstitut identifiera projekt av gemensamt intresse för länderna i regionen som skulle kunna främja samarbete och positivt ömsesidigt beroende, t.ex. på områdena energiförsörjning, inklusive förnybar energi, och naturtillgångar, inklusive vatten. Parlamentet understryker betydelsen av gränsöverskridande handel, tillträde till internationella marknader, hamninfrastruktur och tillhandahållandet av lämpliga korridorer för tillträde till hamnar för länder utan egen kust, som avgörande element för en långsiktig ekonomisk utveckling på Afrikas horn. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en djupgående analys av omfattningen och de ekonomiska, miljömässiga och sociala följderna av uthyrning av mark till tredjeländer på Afrikas horn, och att föreslå möjliga skyddsstrategier och motsvarande mekanismer.

| 26. | Europaparlamentet anser att det visserligen är mycket viktigt att stärka säkerheten i regionen och bekämpa terrorism och piratverksamhet, men anser samtidigt att detta inte får överskugga den absoluta nödvändigheten av att främst stödja kampen mot fattigdomen i regionen, framför allt eftersom EU enligt sitt grundfördrag ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet – bland vilka de främsta är att minska och utrota fattigdomen – vid genomförandet av politik som kan påverka utvecklingsländerna (artikel 208.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet konstaterar att alla länder på Afrikas horn är utvecklingsländer och att de – undantaget Sudan och Sydsudan, som inte har undertecknat Cotonouavtalet – i denna egenskap har mottagit två miljarder euro i utvecklingsbistånd (varav 644 miljoner euro enbart till Etiopien) för de nationella och regionala vägledande programmen inom ramen för den tionde EUF (2008–2013). Parlamentet konstaterar att regionen i östra Afrika, södra Afrika och Indiska oceanen under samma period, fortfarande inom ramen för den tionde EUF, mottar 619 miljoner euro (delvis för Igad) för att utrota fattigdomen i länderna i regionen och hjälpa dem att uppnå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet påminner slutligen om att den fredsbevarande resursen för Afrika, som ingår i EUF, ger finansiellt stöd till Amisom. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det visserligen är mycket viktigt att stärka säkerheten i regionen och bekämpa terrorism och piratverksamhet, men anser samtidigt att detta inte får överskugga den absoluta nödvändigheten av att främst stödja kampen mot fattigdomen i regionen, framför allt eftersom EU enligt sitt grundfördrag ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet – bland vilka de främsta är att minska och utrota fattigdomen – vid genomförandet av politik som kan påverka utvecklingsländerna (artikel 208.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet konstaterar att alla länder på Afrikas horn är utvecklingsländer och att de – undantaget Sudan och Sydsudan, som inte har undertecknat Cotonouavtalet – i denna egenskap har mottagit två miljarder euro i utvecklingsbistånd (varav 644 miljoner euro enbart till Etiopien) för de nationella och regionala vägledande programmen inom ramen för den tionde EUF (2008–2013). Parlamentet konstaterar att regionen i östra Afrika, södra Afrika och Indiska oceanen under samma period, fortfarande inom ramen för den tionde EUF, mottar 619 miljoner euro (delvis för Igad) för att utrota fattigdomen i länderna i regionen och hjälpa dem att uppnå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet påminner slutligen om att den fredsbevarande resursen för Afrika, som ingår i EUF, ger finansiellt stöd till Amisom.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU (medlemsstaterna och kommissionen), som är den främsta givaren i världen av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd i regionen – bl.a. med hjälp av centraliseringen av de diplomatiska insatserna i form av Europeiska utrikestjänsten och EU:s särskilda representant samt framgångarna med insatsen Atalanta och närvaron i regionen i form av diplomater och militära styrkor från vissa medlemsstater –, skulle kunna göra mer för att utrota den utbredda fattigdomen i regionen och den anarki och laglöshet som råder på vissa platser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU (medlemsstaterna och kommissionen), som är den främsta givaren i världen av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd i regionen – bl.a. med hjälp av centraliseringen av de diplomatiska insatserna i form av Europeiska utrikestjänsten och EU:s särskilda representant samt framgångarna med insatsen Atalanta och närvaron i regionen i form av diplomater och militära styrkor från vissa medlemsstater –, skulle kunna göra mer för att utrota den utbredda fattigdomen i regionen och den anarki och laglöshet som råder på vissa platser.

| 28. | Europaparlamentet anser att man bör utnyttja den möjlighet som uppstått genom valet den 10 september 2012 av Somalias nya president, Hassan Sheikh Mohamud, för att med hjälp av den strategiska ramen för Afrikas horn och med stöd av EU:s särskilda representant i regionen, Europeiska utrikestjänsten och de nationella diplomaterna samt med Afrikanska unionens hjälp verka för att upprätta normala diplomatiska och ekonomiska förbindelser mellan Etiopien och Eritrea och för att lösa krisen i Somalia, eftersom detta skulle gagna utvecklingen i hela regionen. Parlamentet påpekar att området kring de stora sjöarna, som gränsar till de västra delarna av Afrikas horn, också är en av de mest instabila regionerna i världen, med klart underutvecklade länder där det förekommer väpnat våld (t.ex. Demokratiska republiken Kongo) och även krig med ett eller flera av grannländerna (t.ex. motsättningar mellan Rwanda, som i bred bemärkelse ingår i Afrikas horn, och Demokratiska republiken Kongo). Parlamentet understryker att vi i samband med genomförandet av den europeiska strategin för Afrikas horn inte kan ignorera de eventuella följderna för utvecklingen – som är mycket viktig – i grannregionerna (framför allt området kring de stora sjöarna, Centralafrika och södra Afrika). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att man bör utnyttja den möjlighet som uppstått genom valet den 10 september 2012 av Somalias nya president, Hassan Sheikh Mohamud, för att med hjälp av den strategiska ramen för Afrikas horn och med stöd av EU:s särskilda representant i regionen, Europeiska utrikestjänsten och de nationella diplomaterna samt med Afrikanska unionens hjälp verka för att upprätta normala diplomatiska och ekonomiska förbindelser mellan Etiopien och Eritrea och för att lösa krisen i Somalia, eftersom detta skulle gagna utvecklingen i hela regionen. Parlamentet påpekar att området kring de stora sjöarna, som gränsar till de västra delarna av Afrikas horn, också är en av de mest instabila regionerna i världen, med klart underutvecklade länder där det förekommer väpnat våld (t.ex. Demokratiska republiken Kongo) och även krig med ett eller flera av grannländerna (t.ex. motsättningar mellan Rwanda, som i bred bemärkelse ingår i Afrikas horn, och Demokratiska republiken Kongo). Parlamentet understryker att vi i samband med genomförandet av den europeiska strategin för Afrikas horn inte kan ignorera de eventuella följderna för utvecklingen – som är mycket viktig – i grannregionerna (framför allt området kring de stora sjöarna, Centralafrika och södra Afrika).

| 29. | Europaparlamentet välkomnar, när det gäller både stödet till den regionala utvecklingen och det humanitära biståndet, den nya plan för Afrikas horn som kommissionen föreslog 2012, ”Stöd till Afrikas horns motståndskraft (Share)”, och som ska vara ett instrument som sammankopplar kortsiktigt humanitärt bistånd och långsiktig utveckling för att bryta den onda cirkel av kriser som drabbar regionen. Parlamentet stöder fullt ut kommissionens vilja att stärka kopplingen mellan katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd (LRRD). Parlamentet uppmanar EU att inom ramen för detta program säkra olika försörjningsmöjligheter, bättre marknadstillträde och bättre tillgång till information för att öka hushållens inkomster för befolkningarna i områden med boskapsskötsel och annat jordbruk, i flodområden och kustområden samt i städer och stadsområden, förbättra tillgången till grundläggande sociala tjänster och försöka erbjuda tillförlitliga och förutsebara stödnivåer för de befolkningsgrupper som är utsatta för permanenta eller säsongsmässiga risker. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar, när det gäller både stödet till den regionala utvecklingen och det humanitära biståndet, den nya plan för Afrikas horn som kommissionen föreslog 2012, ”Stöd till Afrikas horns motståndskraft (Share)”, och som ska vara ett instrument som sammankopplar kortsiktigt humanitärt bistånd och långsiktig utveckling för att bryta den onda cirkel av kriser som drabbar regionen. Parlamentet stöder fullt ut kommissionens vilja att stärka kopplingen mellan katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd (LRRD). Parlamentet uppmanar EU att inom ramen för detta program säkra olika försörjningsmöjligheter, bättre marknadstillträde och bättre tillgång till information för att öka hushållens inkomster för befolkningarna i områden med boskapsskötsel och annat jordbruk, i flodområden och kustområden samt i städer och stadsområden, förbättra tillgången till grundläggande sociala tjänster och försöka erbjuda tillförlitliga och förutsebara stödnivåer för de befolkningsgrupper som är utsatta för permanenta eller säsongsmässiga risker.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar EU:s nya program Share, som syftar till att öka kapaciteten att stå emot de åtskilliga hot som länderna på Afrikas horn ställs inför. Parlamentet framhåller emellertid att detta program bör samordnas med EU:s strategi för Sahelregionen, som står inför liknande utmaningar (terrorism, narkotikahandel, klimatförändringar, tillströmning av flyktingar och fördrivna personer osv.). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar EU:s nya program Share, som syftar till att öka kapaciteten att stå emot de åtskilliga hot som länderna på Afrikas horn ställs inför. Parlamentet framhåller emellertid att detta program bör samordnas med EU:s strategi för Sahelregionen, som står inför liknande utmaningar (terrorism, narkotikahandel, klimatförändringar, tillströmning av flyktingar och fördrivna personer osv.).

| 31. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att stödja jordbruk, betesbruk och boskapsuppfödning i länderna på Afrikas horn, och välkomnar det viktiga arbete som utförts på dessa områden av olika icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att stödja jordbruk, betesbruk och boskapsuppfödning i länderna på Afrikas horn, och välkomnar det viktiga arbete som utförts på dessa områden av olika icke-statliga organisationer.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja alla program för tillgång till vatten, som en grundläggande och mänsklig rättighet, samt att stödja offentlig-privata partnerskap för tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja alla program för tillgång till vatten, som en grundläggande och mänsklig rättighet, samt att stödja offentlig-privata partnerskap för tillgång till dricksvatten.

| 33. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s stöd till Afrikas horn i möjligaste mån inte bör utformas som direkt budgetstöd utan bör beviljas för att uppnå specifika mål på grundval av tydliga resultatindikatorer. Parlamentet anser att stöd som måste ha formen av budgetstöd bör villkoras med uppnåendet av specifika mål. Parlamentet anser att program för att stödja EU:s strategi för Afrikas horn bör kunna dra nytta av en blandning av resurser, dvs. att finansieringen av sådana program bör vara öppen för andra internationella givare på grundval av tydliga gemensamma standarder för att underlätta en samordnad, enhetlig strategi hos samtliga givare och en minimal risk för motstridiga strategier eller dubbleringar. Parlamentet anser att EU på samma sätt bör kunna delta i finansieringen av tredjepartsprogram på Afrikas horn under förutsättning att en fullständig respekt för reglerna för EU:s finansiella bidrag till tredjeländer kan säkras. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s stöd till Afrikas horn i möjligaste mån inte bör utformas som direkt budgetstöd utan bör beviljas för att uppnå specifika mål på grundval av tydliga resultatindikatorer. Parlamentet anser att stöd som måste ha formen av budgetstöd bör villkoras med uppnåendet av specifika mål. Parlamentet anser att program för att stödja EU:s strategi för Afrikas horn bör kunna dra nytta av en blandning av resurser, dvs. att finansieringen av sådana program bör vara öppen för andra internationella givare på grundval av tydliga gemensamma standarder för att underlätta en samordnad, enhetlig strategi hos samtliga givare och en minimal risk för motstridiga strategier eller dubbleringar. Parlamentet anser att EU på samma sätt bör kunna delta i finansieringen av tredjepartsprogram på Afrikas horn under förutsättning att en fullständig respekt för reglerna för EU:s finansiella bidrag till tredjeländer kan säkras.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta tillhandahålla neutralt, opartiskt och oberoende humanitärt bistånd till sårbara befolkningar och hjälpa länderna i regionen att stärka sin nationella kapacitet genom strategier för katastrofriskreducering och långsiktiga program för utvecklingssamarbete på områden som beredskap inför perioder av torka samt jordbruk, landsbygdsutveckling och livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta tillhandahålla neutralt, opartiskt och oberoende humanitärt bistånd till sårbara befolkningar och hjälpa länderna i regionen att stärka sin nationella kapacitet genom strategier för katastrofriskreducering och långsiktiga program för utvecklingssamarbete på områden som beredskap inför perioder av torka samt jordbruk, landsbygdsutveckling och livsmedelstrygghet.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att orsaken till livsmedelskrisen på Afrikas horn (precis som i Sahelregionen) visserligen är de upprepade perioderna av torka, dåliga skördar och stigande priser, men att det samtidigt är viktigt att tänka på att det förutom dessa cykliskt återkommande orsaker (även om torkan numera kan anses vara strukturell) även finns andra mycket viktiga orsaker, exempelvis splittringen av samhällen och ett överdrivet främjande av export av jordbruksvaror till nackdel för livsmedelssuveräniteten och jordbruksverksamhet för egen konsumtion och försäljning på nationella marknader. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att orsaken till livsmedelskrisen på Afrikas horn (precis som i Sahelregionen) visserligen är de upprepade perioderna av torka, dåliga skördar och stigande priser, men att det samtidigt är viktigt att tänka på att det förutom dessa cykliskt återkommande orsaker (även om torkan numera kan anses vara strukturell) även finns andra mycket viktiga orsaker, exempelvis splittringen av samhällen och ett överdrivet främjande av export av jordbruksvaror till nackdel för livsmedelssuveräniteten och jordbruksverksamhet för egen konsumtion och försäljning på nationella marknader.

| 36. | Europaparlamentet understryker att respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör en permanent grund för unionens engagemang med tredjeländer som partner. Parlamentet oroas därför djupt över rapporterna om godtyckliga arresteringar, misshandel av fångar och våld mot demonstranter samt repressiva åtgärder mot den politiska oppositionen inklusive censur och godtycklig arrestering av journalister och aktivister som har inträffat i hela regionen. Parlamentet uppmanar samtliga myndigheter på Afrikas horn att respektera dessa grundläggande principer och villkorslöst frisläppa alla politiska fångar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör en permanent grund för unionens engagemang med tredjeländer som partner. Parlamentet oroas därför djupt över rapporterna om godtyckliga arresteringar, misshandel av fångar och våld mot demonstranter samt repressiva åtgärder mot den politiska oppositionen inklusive censur och godtycklig arrestering av journalister och aktivister som har inträffat i hela regionen. Parlamentet uppmanar samtliga myndigheter på Afrikas horn att respektera dessa grundläggande principer och villkorslöst frisläppa alla politiska fångar.

| 37. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över markstölderna i Afrika, vilka riskerar att undergräva den lokala livsmedelstryggheten och ökar svälten. Parlamentet uppmanar regeringarna på Afrikas horn och EU att utvärdera hur den pågående upphandlingen av jordbruksmark påverkar fattigdomen på landsbygden och den rådande svältkrisen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inkludera frågan om markstöld i sin politiska dialog med utvecklingsländerna för att utforma en konsekvent politik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över markstölderna i Afrika, vilka riskerar att undergräva den lokala livsmedelstryggheten och ökar svälten. Parlamentet uppmanar regeringarna på Afrikas horn och EU att utvärdera hur den pågående upphandlingen av jordbruksmark påverkar fattigdomen på landsbygden och den rådande svältkrisen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inkludera frågan om markstöld i sin politiska dialog med utvecklingsländerna för att utforma en konsekvent politik.

| 38. | Europaparlamentet oroas över att företag inom EU samt kriminella nätverk påstås göra sig skyldiga till olaglig dumpning av avfall. Parlamentet påminner om att olaglig dumpning av avfall är ett stort orosmoment för den somaliska befolkning som lever längs kusten. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att skyndsamt låta ett oberoende organ genomföra en fullständig utredning, inklusive insamling av bevis och prover och, beroende på utredningens resultat, överväga rättsliga åtgärder, inbegripet kompensation från europeiska företag, EU:s medlemsstater och EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet oroas över att företag inom EU samt kriminella nätverk påstås göra sig skyldiga till olaglig dumpning av avfall. Parlamentet påminner om att olaglig dumpning av avfall är ett stort orosmoment för den somaliska befolkning som lever längs kusten. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att skyndsamt låta ett oberoende organ genomföra en fullständig utredning, inklusive insamling av bevis och prover och, beroende på utredningens resultat, överväga rättsliga åtgärder, inbegripet kompensation från europeiska företag, EU:s medlemsstater och EU.

| 39. | Europaparlamentet inser att det är mycket viktigt att alla de konfliktdrabbade befolkningarna på Afrikas horn erhåller ett oberoende och opartiskt humanitärt bistånd och att en adekvat finansiering tillhandahålls även framöver, framför allt till Somalia. Parlamentet understryker att alla minskningar av biståndet skulle kunna leda till att den somaliska befolkningen sjunker tillbaka ned i en humanitär kris. Parlamentet betonar hur viktigt det är – utöver det humanitära biståndet – att bygga vidare på initiativ som ”Stöd till Afrikas horns motståndskraft (Share)” för att garantera motståndskraften och förbättra försörjningsmöjligheterna för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser att det är mycket viktigt att alla de konfliktdrabbade befolkningarna på Afrikas horn erhåller ett oberoende och opartiskt humanitärt bistånd och att en adekvat finansiering tillhandahålls även framöver, framför allt till Somalia. Parlamentet understryker att alla minskningar av biståndet skulle kunna leda till att den somaliska befolkningen sjunker tillbaka ned i en humanitär kris. Parlamentet betonar hur viktigt det är – utöver det humanitära biståndet – att bygga vidare på initiativ som ”Stöd till Afrikas horns motståndskraft (Share)” för att garantera motståndskraften och förbättra försörjningsmöjligheterna för lokalbefolkningen.

| 40. | Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors, barns, hbt-personers och religiösa minoriteters rättigheter, under lång tid har åsidosatts i regionen, och konstaterar att sekteristisk islamism har spritts i vissa delar av Afrikas horn och hotar friheten för minoriteter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors, barns, hbt-personers och religiösa minoriteters rättigheter, under lång tid har åsidosatts i regionen, och konstaterar att sekteristisk islamism har spritts i vissa delar av Afrikas horn och hotar friheten för minoriteter.

| 41. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av europeiskt stöd till civilsamhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för samordnat stöd till civilsamhället både inom de enskilda länderna och på gränsöverskridande och regional nivå. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av europeiskt stöd till civilsamhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för samordnat stöd till civilsamhället både inom de enskilda länderna och på gränsöverskridande och regional nivå.

| 42. | Europaparlamentet framhåller vikten av kontinuerligt bistånd till Sydsudan för att skapa och upprätthålla ett effektivt civilsamhälle. Parlamentet är övertygat om att det nya instrumentet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter bör inbegripa tillfälliga budgetrubriker för Afrikas horn. Parlamentet anser att man bör överväga att utvidga det europeiska initiativet för demokrati till att omfatta länderna på Afrikas horn. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller vikten av kontinuerligt bistånd till Sydsudan för att skapa och upprätthålla ett effektivt civilsamhälle. Parlamentet är övertygat om att det nya instrumentet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter bör inbegripa tillfälliga budgetrubriker för Afrikas horn. Parlamentet anser att man bör överväga att utvidga det europeiska initiativet för demokrati till att omfatta länderna på Afrikas horn.

Sudan och Sydsudan

| 43. | Europaparlamentet välkomnar de överenskommelser som nåtts av Sudan och Sydsudan om att återuppta oljeexporten och demilitariseringen av gränsen och uppmanar båda länderna att respektera dessa överenskommelser. Parlamentet uppmanar båda länderna att sluta ge en fristad åt eller stödja rebellgrupper från det andra landet. Parlamentet efterlyser med kraft ytterligare förhandlingar om gränsdragningen mellan de båda länderna för att undvika ytterligare utbrott av konflikter som skulle kunna äventyra det nyligen ingångna avtalet, och rekommenderar att båda ledarna fortsätter förhandlingarna för att nå en överenskommelse om ställningen för Abyei och andra omtvistade områden i enlighet med Afrikanska unionens färdplan och FN:s säkerhetsråds resolution nr 2046 så snart som möjligt. Parlamentet gratulerar den tidigare presidenten Mbekis högnivåpanel – som delvis finansierats av EU – till de framsteg som den, med stöd från Afrikanska unionen, gjort när det gäller förhandlingarna och medlingen mellan Sudan och Sydsudan. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för Sudan och Sydsudan att sörja för samordning med delegationscheferna i Sudan och Sydsudan för att se till att EU:s engagemang, politiska insatser och bistånd även framöver präglas av mycket god synlighet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar de överenskommelser som nåtts av Sudan och Sydsudan om att återuppta oljeexporten och demilitariseringen av gränsen och uppmanar båda länderna att respektera dessa överenskommelser. Parlamentet uppmanar båda länderna att sluta ge en fristad åt eller stödja rebellgrupper från det andra landet. Parlamentet efterlyser med kraft ytterligare förhandlingar om gränsdragningen mellan de båda länderna för att undvika ytterligare utbrott av konflikter som skulle kunna äventyra det nyligen ingångna avtalet, och rekommenderar att båda ledarna fortsätter förhandlingarna för att nå en överenskommelse om ställningen för Abyei och andra omtvistade områden i enlighet med Afrikanska unionens färdplan och FN:s säkerhetsråds resolution nr 2046 så snart som möjligt. Parlamentet gratulerar den tidigare presidenten Mbekis högnivåpanel – som delvis finansierats av EU – till de framsteg som den, med stöd från Afrikanska unionen, gjort när det gäller förhandlingarna och medlingen mellan Sudan och Sydsudan. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för Sudan och Sydsudan att sörja för samordning med delegationscheferna i Sudan och Sydsudan för att se till att EU:s engagemang, politiska insatser och bistånd även framöver präglas av mycket god synlighet.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar de samförståndsavtal som slutits separat mellan den sudanesiska regeringen och SPLM (Nord) tillsammans med FN, Afrikanska unionen och Arabförbundet i syfte att tillåta transporter med humanitärt bistånd till civilbefolkningarna i distrikten Blå Nilen och Södra Kurdufan. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar de samförståndsavtal som slutits separat mellan den sudanesiska regeringen och SPLM (Nord) tillsammans med FN, Afrikanska unionen och Arabförbundet i syfte att tillåta transporter med humanitärt bistånd till civilbefolkningarna i distrikten Blå Nilen och Södra Kurdufan.

| 45. | Europaparlamentet är bekymrat över att våldsamheter på nytt brutit ut i delstaten Jonglei i Sydsudan, vilket hotar de framsteg som gjorts med att återupprätta fred och säkerhet i regionen. Parlamentet stöder Unmiss begäran om en utredning, och kräver att de skyldiga ska straffas. Parlamentet uppmanar Sydsudans regering att






  i) | vidta nödvändiga åtgärder för att stärka sina internationella och nationella ramar på området för mänskliga rättigheter, bland annat genom att på nytt bekräfta sina skyldigheter enligt de internationella fördrag om mänskliga rättigheter som Sudan var part i vid tidpunkten för Sydsudans självständighet, samtidigt som alla reservationer dras tillbaka och landet utan förbehåll undertecknar andra viktiga internationella människorättsfördrag, |
| --- | --- | --- |

45.

Europaparlamentet är bekymrat över att våldsamheter på nytt brutit ut i delstaten Jonglei i Sydsudan, vilket hotar de framsteg som gjorts med att återupprätta fred och säkerhet i regionen. Parlamentet stöder Unmiss begäran om en utredning, och kräver att de skyldiga ska straffas. Parlamentet uppmanar Sydsudans regering att

i)

vidta nödvändiga åtgärder för att stärka sina internationella och nationella ramar på området för mänskliga rättigheter, bland annat genom att på nytt bekräfta sina skyldigheter enligt de internationella fördrag om mänskliga rättigheter som Sudan var part i vid tidpunkten för Sydsudans självständighet, samtidigt som alla reservationer dras tillbaka och landet utan förbehåll undertecknar andra viktiga internationella människorättsfördrag,

| ii) | omedelbart svära in medlemmarna i undersökningskommittén för krisen i delstaten Jonglei och ge dem de nödvändiga resurserna för att genomföra en oberoende, fullständig och opartisk undersökning, |
| --- | --- |

ii)

omedelbart svära in medlemmarna i undersökningskommittén för krisen i delstaten Jonglei och ge dem de nödvändiga resurserna för att genomföra en oberoende, fullständig och opartisk undersökning,

| iii) | omedelbart införa ett officiellt moratorium för alla avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet och omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff. |
| --- | --- |

iii)

omedelbart införa ett officiellt moratorium för alla avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet och omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff.

Parlamentet understryker betydelsen av EU:s fortsatta bistånd till Sydsudan i syfte att tillhandahålla kapacitetsbyggande för landets offentliga förvaltning och de brottsbekämpande myndigheterna, skapa och underhålla ett effektivt civilsamhälle och främja goda styrelseformer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att driva på Sydsudans ratificering av viktiga internationella människorättsfördrag och hjälpa landets myndigheter med tillämpningen. Parlamentet fördömer de militära styrkornas rapporterade kränkningar av civila i samband med demilitariseringsprocessen och uppmanar den sydsudanesiska regeringen att genomföra en oberoende undersökning av händelserna för att ställa de ansvariga soldaterna till svars och ersätta offren.

| 46. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla våldshandlingar som riktas mot civila i strid med internationella humanitära lagar och människorättslagstiftningen i Sudan. Parlamentet uppmanar med kraft EU och världssamfundet att komma överens om en enhetlig strategi för att ta itu med skyddet av civila och få ett slut på kränkningarna av mänskliga rättigheter, framför allt i Darfur, Södra Kurdufan och Blå Nilen. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och SPLM (Nord) att omedelbart inleda direkta förhandlingar för att komma överens om ett totalt upphörande av alla fientliga handlingar och nå en politisk överenskommelse på grundval av ramavtalet av den 28 juni 2011, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution nr 2046. Parlamentet understryker betydelsen av att behålla internationella aktörer i konfliktområdena och uppmanar med kraft de sudanesiska myndigheterna att garantera deras och civilbefolkningens säkerhet. Parlamentet påminner om att EU och medlemsstaterna har ett ansvar att erbjuda förstärkt stöd till och samarbete med Internationella brottmålsdomstolen för att verkställa arresteringsorderna för Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, Abdel Rahim Mohammed Hussein och president Omar Hassan Ahmad Al Bashir. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla våldshandlingar som riktas mot civila i strid med internationella humanitära lagar och människorättslagstiftningen i Sudan. Parlamentet uppmanar med kraft EU och världssamfundet att komma överens om en enhetlig strategi för att ta itu med skyddet av civila och få ett slut på kränkningarna av mänskliga rättigheter, framför allt i Darfur, Södra Kurdufan och Blå Nilen. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen och SPLM (Nord) att omedelbart inleda direkta förhandlingar för att komma överens om ett totalt upphörande av alla fientliga handlingar och nå en politisk överenskommelse på grundval av ramavtalet av den 28 juni 2011, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution nr 2046. Parlamentet understryker betydelsen av att behålla internationella aktörer i konfliktområdena och uppmanar med kraft de sudanesiska myndigheterna att garantera deras och civilbefolkningens säkerhet. Parlamentet påminner om att EU och medlemsstaterna har ett ansvar att erbjuda förstärkt stöd till och samarbete med Internationella brottmålsdomstolen för att verkställa arresteringsorderna för Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, Abdel Rahim Mohammed Hussein och president Omar Hassan Ahmad Al Bashir.

| 47. | Europaparlamentet är bekymrat över det försämrade hälsotillståndet hos de enligt beräkningar 170 000 sudanesiska flyktingar, varav hälften barn, som befinner sig i de fyra lägren i Övre Nilen och i lägret i enhetsstaten, där risken för infektioner, diarré och malaria snabbt ökar samt förvärras av undernäringen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet är bekymrat över det försämrade hälsotillståndet hos de enligt beräkningar 170 000 sudanesiska flyktingar, varav hälften barn, som befinner sig i de fyra lägren i Övre Nilen och i lägret i enhetsstaten, där risken för infektioner, diarré och malaria snabbt ökar samt förvärras av undernäringen.

| 48. | Europaparlamentet fördömer allt stöd som Sudan och Sydsudan ger till beväpnade grupper som inte tillhör de reguljära stridskrafterna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet fördömer allt stöd som Sudan och Sydsudan ger till beväpnade grupper som inte tillhör de reguljära stridskrafterna.

Somalia

| 49. | Europaparlamentet tar del av resultatet av presidentvalet den 20 augusti 2012 i Somalia och uppmanar eftertryckligen alla politiska aktörer i Somalia att stödja demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter som den enda vägen ut ur den onda cirkeln av fattigdom, underutveckling och osäkerhet. Parlamentet betonar att slutet på den federala övergångsmyndighetens mandat är ett viktigt test för att avgöra om Somalia kan fungera som stat och har förmågan att återuppbygga starka, demokratiska och verkligt representativa institutioner. Parlamentet anser att det kommer att vara avgörande att främja en inkluderande politisk dialog i Somalia och att främja konsensusbyggande processer för att stödja Somalias nya regering. Parlamentet uppmanar den nya federala regeringen och den nya presidenten, Hassan Sheikh Mohamud, att arbeta för en förlikning inom det somaliska folket genom att bygga vidare på Garoweöverenskommelsen för att etablera den nya federala staten och påbörja den långa men viktiga processen för att uppnå fred, säkerhet och demokrati för alla somalier. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet tar del av resultatet av presidentvalet den 20 augusti 2012 i Somalia och uppmanar eftertryckligen alla politiska aktörer i Somalia att stödja demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter som den enda vägen ut ur den onda cirkeln av fattigdom, underutveckling och osäkerhet. Parlamentet betonar att slutet på den federala övergångsmyndighetens mandat är ett viktigt test för att avgöra om Somalia kan fungera som stat och har förmågan att återuppbygga starka, demokratiska och verkligt representativa institutioner. Parlamentet anser att det kommer att vara avgörande att främja en inkluderande politisk dialog i Somalia och att främja konsensusbyggande processer för att stödja Somalias nya regering. Parlamentet uppmanar den nya federala regeringen och den nya presidenten, Hassan Sheikh Mohamud, att arbeta för en förlikning inom det somaliska folket genom att bygga vidare på Garoweöverenskommelsen för att etablera den nya federala staten och påbörja den långa men viktiga processen för att uppnå fred, säkerhet och demokrati för alla somalier.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att det första formella parlamentet i Somalia på över 20 år nyligen svors in, och hoppas att detta ska utgöra det första steget i en övergång mot en mer representativ parlamentarisk demokrati. Parlamentet konstaterar att kvoten för kvinnliga ledamöter i parlamentet, som fastställts till 30 procent, nästan har uppnåtts, och påminner om att ett meningsfullt deltagande av kvinnor i alla sektorer av offentligt liv måste säkras om insatserna för konfliktlösning och fredsbyggande ska bli framgångsrika. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar att det första formella parlamentet i Somalia på över 20 år nyligen svors in, och hoppas att detta ska utgöra det första steget i en övergång mot en mer representativ parlamentarisk demokrati. Parlamentet konstaterar att kvoten för kvinnliga ledamöter i parlamentet, som fastställts till 30 procent, nästan har uppnåtts, och påminner om att ett meningsfullt deltagande av kvinnor i alla sektorer av offentligt liv måste säkras om insatserna för konfliktlösning och fredsbyggande ska bli framgångsrika.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar slutet på övergångsperioden i Somalia som en möjlighet till förnyelse. Parlamentet applåderar det arbete som färdplanens signatärer, de traditionella äldreråden, den nationella konstituerande församlingen, det nya federala parlamentet och den tekniska urvalskommittén utfört för att avsluta övergångsperioden i Somalia. Parlamentet välkomnar den avgående presidentens engagemang för att stödja och samarbeta med president Hassan Sheikh Mohamud och uppmanar eftertryckligen alla politiska aktörer i Somalia att samarbeta med de nya myndigheterna. Parlamentet välkomnar president Hassan Sheikhs vision för Somalia och hans avsikt att sörja för inkluderande styrande institutioner med en bred bas samt stärka stabilisering, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer, ekonomisk återhämtning, fredsbyggande och förlikning, tillhandahållande av offentliga tjänster och förbättrade förbindelser mellan Somalia och övriga världen. Parlamentet uppmanar honom med kraft att respektera sitt åtagande för öppna och ansvarstagande styrelseformer och för att bekämpa korruption på alla nivåer och garantera en inkluderande dialog och upprättandet av representativa och ansvarskännande institutioner på nationell, regional och lokal nivå samt på distriktsnivå i enlighet med Somalias provisoriska konstitution. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar slutet på övergångsperioden i Somalia som en möjlighet till förnyelse. Parlamentet applåderar det arbete som färdplanens signatärer, de traditionella äldreråden, den nationella konstituerande församlingen, det nya federala parlamentet och den tekniska urvalskommittén utfört för att avsluta övergångsperioden i Somalia. Parlamentet välkomnar den avgående presidentens engagemang för att stödja och samarbeta med president Hassan Sheikh Mohamud och uppmanar eftertryckligen alla politiska aktörer i Somalia att samarbeta med de nya myndigheterna. Parlamentet välkomnar president Hassan Sheikhs vision för Somalia och hans avsikt att sörja för inkluderande styrande institutioner med en bred bas samt stärka stabilisering, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer, ekonomisk återhämtning, fredsbyggande och förlikning, tillhandahållande av offentliga tjänster och förbättrade förbindelser mellan Somalia och övriga världen. Parlamentet uppmanar honom med kraft att respektera sitt åtagande för öppna och ansvarstagande styrelseformer och för att bekämpa korruption på alla nivåer och garantera en inkluderande dialog och upprättandet av representativa och ansvarskännande institutioner på nationell, regional och lokal nivå samt på distriktsnivå i enlighet med Somalias provisoriska konstitution.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant för Afrikas horn att kritiskt ompröva Djiboutiprocessen för fred och att överväga möjligheten att inrätta en grupp av medlare som många vitt skilda aktörer i Somalia kan känna förtroende för, inbegripet kvinnoorganisationer, och som har förmågan att samla många olika somaliska aktörer runt förhandlingsbordet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att inleda en process för somaliska aktörer från civilsamhället inom och utanför landet vilken skulle möjliggöra en regelbunden och kontinuerlig diskussion om möjliga lösningar på de politiska problemen i landet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att sammanföra dessa båda processer och att ta som exempel den framgångsrika fredsprocessen mellan 2000 och 2005 i Sudan. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant för Afrikas horn att kritiskt ompröva Djiboutiprocessen för fred och att överväga möjligheten att inrätta en grupp av medlare som många vitt skilda aktörer i Somalia kan känna förtroende för, inbegripet kvinnoorganisationer, och som har förmågan att samla många olika somaliska aktörer runt förhandlingsbordet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att inleda en process för somaliska aktörer från civilsamhället inom och utanför landet vilken skulle möjliggöra en regelbunden och kontinuerlig diskussion om möjliga lösningar på de politiska problemen i landet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att sammanföra dessa båda processer och att ta som exempel den framgångsrika fredsprocessen mellan 2000 och 2005 i Sudan.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar den somaliska regeringens nyliga fredsinitiativ, som innebär att civila arbeten och utbildning erbjuds avhoppade Al-Shabaab-rebeller. Parlamentet välkomnar den senaste tidens stöd för en ambitiös konstitution som utlovar lika rättigheter för ”alla medborgare, oavsett kön, religion, social eller ekonomisk status, politisk åskådning, klan, funktionshinder, sysselsättning, yrke eller dialekt”, förbjuder kvinnlig könsstympning och inrättar en sannings- och förlikningskommission. Parlamentet oroas emellertid över att den nya konstitutionen i ett land som under decennier plågats av stamstrider inte tar upp frågan om hur man ska ta itu med fördelning av makt och resurser mellan centrum och regionerna, och efterlyser ett närmare samarbete med de nya myndigheterna för att lösa dessa frågor. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar den somaliska regeringens nyliga fredsinitiativ, som innebär att civila arbeten och utbildning erbjuds avhoppade Al-Shabaab-rebeller. Parlamentet välkomnar den senaste tidens stöd för en ambitiös konstitution som utlovar lika rättigheter för ”alla medborgare, oavsett kön, religion, social eller ekonomisk status, politisk åskådning, klan, funktionshinder, sysselsättning, yrke eller dialekt”, förbjuder kvinnlig könsstympning och inrättar en sannings- och förlikningskommission. Parlamentet oroas emellertid över att den nya konstitutionen i ett land som under decennier plågats av stamstrider inte tar upp frågan om hur man ska ta itu med fördelning av makt och resurser mellan centrum och regionerna, och efterlyser ett närmare samarbete med de nya myndigheterna för att lösa dessa frågor.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar de somaliska myndigheterna att prioritera institutionsbyggande och inrättandet av en ansvarstagande, öppen och integrerande polisstyrka som en brådskande åtgärd eftersom detta kommer att befästa befolkningens förtroende för den nya regeringen. Parlamentet applåderar i det sammanhanget det värdefulla bidrag som EUTM Somalia lämnar till landets säkerhetsstyrkor. Parlamentet litar på medlemsstaternas fortsatta stöd till arbetet i detta GSFP-uppdrag, som syftar till att bidra till främjande av respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan kvinnor och män och respekt för rättsstatsprincipen bland Somalias väpnade styrkor. Parlamentet konstaterar att utvecklingen av stabila, ansvarstagande och inkluderande somaliska institutioner måste sträcka sig utöver säkerhetsstyrkorna och att somalier måste leda och ansvara för arbetet med denna fråga om Somalia ska bli en livskraftig stat. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar de somaliska myndigheterna att prioritera institutionsbyggande och inrättandet av en ansvarstagande, öppen och integrerande polisstyrka som en brådskande åtgärd eftersom detta kommer att befästa befolkningens förtroende för den nya regeringen. Parlamentet applåderar i det sammanhanget det värdefulla bidrag som EUTM Somalia lämnar till landets säkerhetsstyrkor. Parlamentet litar på medlemsstaternas fortsatta stöd till arbetet i detta GSFP-uppdrag, som syftar till att bidra till främjande av respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan kvinnor och män och respekt för rättsstatsprincipen bland Somalias väpnade styrkor. Parlamentet konstaterar att utvecklingen av stabila, ansvarstagande och inkluderande somaliska institutioner måste sträcka sig utöver säkerhetsstyrkorna och att somalier måste leda och ansvara för arbetet med denna fråga om Somalia ska bli en livskraftig stat.

| 55. | Europaparlamentet understryker att hållbara och inkluderande ekonomiska strukturer och ett system för intäktsdelning för framtida olje- och gasexploatering mellan regionerna och den federala nivån till förmån för hela befolkningen kommer att vara avgörande för Somalias långsiktiga hållbarhet som en väl fungerande federal stat. Parlamentet uppmanar eftertryckligen världssamfundet att inte upprepa tidigare misstag och koncentrera biståndet till de federala institutionerna i Mogadishu på bekostnad av Somalias regioner, som kan spela en avgörande roll för ett decentraliserat tillhandahållande av bastjänster och stabilitet åt befolkningen. Parlamentet uppmanar EU att mobilisera alla resurser under detta fönster av möjligheter för att hjälpa regionala enheter i Somalia med denna viktiga, demokratiska övergångsprocess. Mot bakgrund av den senaste utvecklingen inom politik och säkerhet i Somalia uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att i nära samarbete med de legitima somaliska myndigheterna, Afrikanska unionen och Igad samt Förenta staternas regering överväga ett uppdrag för att reformera säkerhetssektorn så snart läget på plats medger detta. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker att hållbara och inkluderande ekonomiska strukturer och ett system för intäktsdelning för framtida olje- och gasexploatering mellan regionerna och den federala nivån till förmån för hela befolkningen kommer att vara avgörande för Somalias långsiktiga hållbarhet som en väl fungerande federal stat. Parlamentet uppmanar eftertryckligen världssamfundet att inte upprepa tidigare misstag och koncentrera biståndet till de federala institutionerna i Mogadishu på bekostnad av Somalias regioner, som kan spela en avgörande roll för ett decentraliserat tillhandahållande av bastjänster och stabilitet åt befolkningen. Parlamentet uppmanar EU att mobilisera alla resurser under detta fönster av möjligheter för att hjälpa regionala enheter i Somalia med denna viktiga, demokratiska övergångsprocess. Mot bakgrund av den senaste utvecklingen inom politik och säkerhet i Somalia uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att i nära samarbete med de legitima somaliska myndigheterna, Afrikanska unionen och Igad samt Förenta staternas regering överväga ett uppdrag för att reformera säkerhetssektorn så snart läget på plats medger detta.

| 56. | Europaparlamentet inser att freden i Somalia måste byggas nedifrån och upp. Parlamentet betonar att EU måste se till att dess strategi lämnar utrymme för att lokala insatser för att bygga fred och lösa tvister ska få tillräckligt stöd och bli en nationell och regional prioritering. Parlamentet påminner också om att lokal legitimitet kommer att underlätta framväxten av styrande institutioner i Somalia som erbjuder möjligheter till stabilitet på lång sikt. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet inser att freden i Somalia måste byggas nedifrån och upp. Parlamentet betonar att EU måste se till att dess strategi lämnar utrymme för att lokala insatser för att bygga fred och lösa tvister ska få tillräckligt stöd och bli en nationell och regional prioritering. Parlamentet påminner också om att lokal legitimitet kommer att underlätta framväxten av styrande institutioner i Somalia som erbjuder möjligheter till stabilitet på lång sikt.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att Afrikanska unionen har satt in Amisom, ett militärt uppdrag för Somalia, som har fått mandat av FN:s säkerhetsråd och som desperat söker efter ytterligare länder som kan bidra med trupper. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påminner om att Afrikanska unionen har satt in Amisom, ett militärt uppdrag för Somalia, som har fått mandat av FN:s säkerhetsråd och som desperat söker efter ytterligare länder som kan bidra med trupper.

| 58. | Europaparlamentet betonar att EU, i nära samarbete med Förenta staterna och Afrikanska unionen, måste spela en viktig roll för Somalias framtid. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att EU, i nära samarbete med Förenta staterna och Afrikanska unionen, måste spela en viktig roll för Somalias framtid.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen världssamfundet att, tillsammans med Internationella rödakorskommittén och Röda halvmånen, snarast möjligt upprätta och utveckla hälso- och sjukvårdsinrättningar samt ambulerande vårdenheter och näringskliniker i Somalia. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen världssamfundet att, tillsammans med Internationella rödakorskommittén och Röda halvmånen, snarast möjligt upprätta och utveckla hälso- och sjukvårdsinrättningar samt ambulerande vårdenheter och näringskliniker i Somalia.

| 60. | Europaparlamentet gläds åt inrättandet av en lokal stabilitetsfond som framför allt är avsedd att samordna det internationella biståndet i de områden i Somalias södra delar som nyligen öppnats och blivit tillgängliga. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet gläds åt inrättandet av en lokal stabilitetsfond som framför allt är avsedd att samordna det internationella biståndet i de områden i Somalias södra delar som nyligen öppnats och blivit tillgängliga.

| 61. | Europaparlamentet beklagar djupt att 13 journalister och mediearbetare dödats i de regeringskontrollerade delarna av Somalia enbart sedan december 2011 och att inga framsteg har gjorts med att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet understryker betydelsen av att säkra yttrandefriheten och uppmanar med kraft den nya regeringen och presidenten att vidta åtgärder för att erbjuda ett bättre skydd för journalister och genomföra trovärdiga utredningar av dessa dödsfall. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet beklagar djupt att 13 journalister och mediearbetare dödats i de regeringskontrollerade delarna av Somalia enbart sedan december 2011 och att inga framsteg har gjorts med att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet understryker betydelsen av att säkra yttrandefriheten och uppmanar med kraft den nya regeringen och presidenten att vidta åtgärder för att erbjuda ett bättre skydd för journalister och genomföra trovärdiga utredningar av dessa dödsfall.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och alla regionala och internationella partner att maximalt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom en ny regering i Somalia, som mot bakgrund av den uppenbara tillbakagången för Al-Shaabab-upproret i landet erbjuder en möjlighet att inleda en ny politisk era i Somalia. Parlamentet understryker därför att världssamfundet, och framför allt EU, måste stå berett att stödja legitima och demokratiska myndigheter på området för institutionellt kapacitetsuppbyggande, reformering av säkerhetssektorn och DDR (avväpning, demobilisering och återanpassning) samt att stödja civilsamhället. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten att se till att EU:s insatser i Somalia bidrar till ett fritt och öppet samhälle som respekterar och upprätthåller de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors och minoriteters rättigheter, gör det möjligt att ge mer makt åt kvinnorna och säkrar jämställdhet mellan kvinnor och män i alla sektorer av samhället. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och alla regionala och internationella partner att maximalt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom en ny regering i Somalia, som mot bakgrund av den uppenbara tillbakagången för Al-Shaabab-upproret i landet erbjuder en möjlighet att inleda en ny politisk era i Somalia. Parlamentet understryker därför att världssamfundet, och framför allt EU, måste stå berett att stödja legitima och demokratiska myndigheter på området för institutionellt kapacitetsuppbyggande, reformering av säkerhetssektorn och DDR (avväpning, demobilisering och återanpassning) samt att stödja civilsamhället. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten att se till att EU:s insatser i Somalia bidrar till ett fritt och öppet samhälle som respekterar och upprätthåller de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors och minoriteters rättigheter, gör det möjligt att ge mer makt åt kvinnorna och säkrar jämställdhet mellan kvinnor och män i alla sektorer av samhället.

| 63. | Europaparlamentet understryker det mycket positiva exemplet Somaliland, som har visat sin kapacitet att utveckla och konsolidera sina demokratiska, ekonomiska och administrativa strukturer under mer än 20 år och skapa en hållbar demokratisk process. Parlamentet noterar att Somaliland än så länge har nått stora framgångar när det gäller att konsolidera säkerhet och stabilitet på sitt territorium och samarbeta mot piratverksamhet och terrorism. Parlamentet uttrycker dock oro över att en eventuell omgruppering av Al-Shabaab i de bergiga gränsregionerna skulle kunna göra Somaliland sårbart. Parlamentet betonar därför vikten av att stödja Somaliland i kampen mot terrorismen, även genom att främja ekonomisk diversifiering och bygga upp kapaciteten för ungdomsarbete för att motverka rekryteringen av ungdomar. Parlamentet pekar på betydelsen av att Somaliland främjar den ekonomiska och sociala utvecklingen i regionen som ett sätt att motverka radikaliseringen av instabila områden inom sitt territorium. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stödja Somaliland genom att stärka dess utvecklingsmöjligheter och främja dess ekonomiska och sociala stabilitet. Parlamentet betonar att det är viktigt att man under strävan efter en lösning för långsiktig stabilitet och säkerhet i Somalia utvärderar det positiva exempel som stabiliteten i Somaliland utgör. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker det mycket positiva exemplet Somaliland, som har visat sin kapacitet att utveckla och konsolidera sina demokratiska, ekonomiska och administrativa strukturer under mer än 20 år och skapa en hållbar demokratisk process. Parlamentet noterar att Somaliland än så länge har nått stora framgångar när det gäller att konsolidera säkerhet och stabilitet på sitt territorium och samarbeta mot piratverksamhet och terrorism. Parlamentet uttrycker dock oro över att en eventuell omgruppering av Al-Shabaab i de bergiga gränsregionerna skulle kunna göra Somaliland sårbart. Parlamentet betonar därför vikten av att stödja Somaliland i kampen mot terrorismen, även genom att främja ekonomisk diversifiering och bygga upp kapaciteten för ungdomsarbete för att motverka rekryteringen av ungdomar. Parlamentet pekar på betydelsen av att Somaliland främjar den ekonomiska och sociala utvecklingen i regionen som ett sätt att motverka radikaliseringen av instabila områden inom sitt territorium. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stödja Somaliland genom att stärka dess utvecklingsmöjligheter och främja dess ekonomiska och sociala stabilitet. Parlamentet betonar att det är viktigt att man under strävan efter en lösning för långsiktig stabilitet och säkerhet i Somalia utvärderar det positiva exempel som stabiliteten i Somaliland utgör.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar det kraftfulla uttalandet till stöd för de nya federala institutionerna i Somalia från vice ordföranden/den höga representanten under FN:s generalförsamlings minitoppmöte om Somalia i New York och framför allt hennes stöd för en fyraårig konsolideringsperiod för de nya federala institutionerna och regionala förvaltningarna samt en internationell konferens om Somalia 2013. Parlamentet uppmanar Somaliland och de övriga federala enheterna att engagera sig fullt ut för att hjälpa till att förhandla fram rättsliga och politiska förbindelser med de nya federala institutionerna i Somalia i syfte att uppnå en hållbar, stabil och välmående somalisk federal stat. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar det kraftfulla uttalandet till stöd för de nya federala institutionerna i Somalia från vice ordföranden/den höga representanten under FN:s generalförsamlings minitoppmöte om Somalia i New York och framför allt hennes stöd för en fyraårig konsolideringsperiod för de nya federala institutionerna och regionala förvaltningarna samt en internationell konferens om Somalia 2013. Parlamentet uppmanar Somaliland och de övriga federala enheterna att engagera sig fullt ut för att hjälpa till att förhandla fram rättsliga och politiska förbindelser med de nya federala institutionerna i Somalia i syfte att uppnå en hållbar, stabil och välmående somalisk federal stat.

Etiopien och Eritrea

| 65. | Europaparlamentet pekar på Etiopiens centrala roll för den politiska och ekonomiska stabiliteten i hela regionen. Parlamentet konstaterar att Hailemariam Desalegn, Etiopiens nya premiärminister, i sitt installationstal underströk betydelsen av att stärka de mänskliga rättigheterna och de demokratiska institutionerna i landet för att hjälpa till att utveckla en demokratisk kultur och full respekt för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet anser att den nya etiopiska regeringen erbjuder en möjlighet att engagera Etiopien i alla frågor som är av gemensamt intresse eller som är ett gemensamt problem, inklusive sådana frågor där det tidigare kan ha rått olika meningar, och understryker betydelsen av att stödja Etiopien på dess väg mot ett nytt demokratiskt system genom en positiv dialog och partnerskap. Parlamentet stöder Etiopien i dess kamp mot terrorismen, men understryker att en sådan kamp bör bedrivas med fullständig respekt för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet pekar på Etiopiens centrala roll för den politiska och ekonomiska stabiliteten i hela regionen. Parlamentet konstaterar att Hailemariam Desalegn, Etiopiens nya premiärminister, i sitt installationstal underströk betydelsen av att stärka de mänskliga rättigheterna och de demokratiska institutionerna i landet för att hjälpa till att utveckla en demokratisk kultur och full respekt för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet anser att den nya etiopiska regeringen erbjuder en möjlighet att engagera Etiopien i alla frågor som är av gemensamt intresse eller som är ett gemensamt problem, inklusive sådana frågor där det tidigare kan ha rått olika meningar, och understryker betydelsen av att stödja Etiopien på dess väg mot ett nytt demokratiskt system genom en positiv dialog och partnerskap. Parlamentet stöder Etiopien i dess kamp mot terrorismen, men understryker att en sådan kamp bör bedrivas med fullständig respekt för grundläggande rättigheter.

| 66. | Europaparlamentet hoppas att Etiopien under ledning av premiärminister Hailemariam Desalegn, som utsågs den 21 september 2012, kommer att inleda en genuint demokratisk övergångsprocess för att förverkliga sin starka demokratiska potential och upphöra med åtgärder som hindrar utövande av religionsfriheten och civilsamhällets friheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för Afrikas horn och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att inleda ett samarbete med Etiopien om mänskliga rättigheter som en brådskande fråga så att landet kan utnyttja möjligheten i samband med den pågående politiska övergången till att åstadkomma en verkligt demokratisk övergång baserad på det centrala värdet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, mediefriheten och fullt erkännande av yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar med kraft EU och världssamfundet att förbli vaksamma och aktiva med avseende på den politiska övergång som är på gång i Etiopien, för att bidra till starkare demokratiska institutioner och koppla politiskt, militärt och utvecklingsrelaterat bistånd till konkreta demokratiska reformer, som måste inbegripa frisläppande av alla samvetsfångar – t.ex. Eskinder Nega och andra journalister, människorätts- och utvecklingsaktivister samt oppositionella –, fritt tillträde för FN:s särskilda rapportörer för mänskliga rättigheter till alla regioner och förvarsanläggningar, återkallande eller ändring av proklamationen om välgörenhetsinrättningar och föreningar och antiterroristproklamationen samt möjligheter för oppositionspolitiker i exil att återvända. Parlamentet uppmanar EU att försöka hitta innovativa och säkra sätt att ge det kämpande civilsamhället i Etiopien finansiellt och politiskt stöd och inleda en nära dialog såväl med oppositionen i Etiopien som med oppositionspolitiker i exil. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet hoppas att Etiopien under ledning av premiärminister Hailemariam Desalegn, som utsågs den 21 september 2012, kommer att inleda en genuint demokratisk övergångsprocess för att förverkliga sin starka demokratiska potential och upphöra med åtgärder som hindrar utövande av religionsfriheten och civilsamhällets friheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för Afrikas horn och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att inleda ett samarbete med Etiopien om mänskliga rättigheter som en brådskande fråga så att landet kan utnyttja möjligheten i samband med den pågående politiska övergången till att åstadkomma en verkligt demokratisk övergång baserad på det centrala värdet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, mediefriheten och fullt erkännande av yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar med kraft EU och världssamfundet att förbli vaksamma och aktiva med avseende på den politiska övergång som är på gång i Etiopien, för att bidra till starkare demokratiska institutioner och koppla politiskt, militärt och utvecklingsrelaterat bistånd till konkreta demokratiska reformer, som måste inbegripa frisläppande av alla samvetsfångar – t.ex. Eskinder Nega och andra journalister, människorätts- och utvecklingsaktivister samt oppositionella –, fritt tillträde för FN:s särskilda rapportörer för mänskliga rättigheter till alla regioner och förvarsanläggningar, återkallande eller ändring av proklamationen om välgörenhetsinrättningar och föreningar och antiterroristproklamationen samt möjligheter för oppositionspolitiker i exil att återvända. Parlamentet uppmanar EU att försöka hitta innovativa och säkra sätt att ge det kämpande civilsamhället i Etiopien finansiellt och politiskt stöd och inleda en nära dialog såväl med oppositionen i Etiopien som med oppositionspolitiker i exil.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att det i Etiopien för närvarande finns varken ett oberoende rättsväsen eller oberoende medier till följd av en samordnad strategi för att undergräva och blockera domarna, kontrollera medierna, skrämma oppositionen och tysta människorättsorganisationerna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att det i Etiopien för närvarande finns varken ett oberoende rättsväsen eller oberoende medier till följd av en samordnad strategi för att undergräva och blockera domarna, kontrollera medierna, skrämma oppositionen och tysta människorättsorganisationerna.

| 68. | Europaparlamentet påpekar att många journalister har åtalats enligt antiterroristlagen från 2009. Parlamentet beklagar djupt den juridiska förföljelsekampanj som nyligen kulminerade i den federala högsta domstolen i och med att bloggaren Elias Kifle dömdes till livstids fängelse i sin frånvaro och att Wubishet Taye, biträdande redaktionschef vid en lokal dagstidning, och kåsören Reeyot Alemn dömdes till 14 års fängelse. Parlamentet välkomnar emellertid att de svenska journalisterna Martin Schibbye och Johan Persson nyligen benådades efter premiärminister Meles Zenawis bortgång. Parlamentet uppmanar med kraft landets nya regering att på samma sätt benåda alla andra personer som fallit offer för en godtycklig rättslig behandling. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påpekar att många journalister har åtalats enligt antiterroristlagen från 2009. Parlamentet beklagar djupt den juridiska förföljelsekampanj som nyligen kulminerade i den federala högsta domstolen i och med att bloggaren Elias Kifle dömdes till livstids fängelse i sin frånvaro och att Wubishet Taye, biträdande redaktionschef vid en lokal dagstidning, och kåsören Reeyot Alemn dömdes till 14 års fängelse. Parlamentet välkomnar emellertid att de svenska journalisterna Martin Schibbye och Johan Persson nyligen benådades efter premiärminister Meles Zenawis bortgång. Parlamentet uppmanar med kraft landets nya regering att på samma sätt benåda alla andra personer som fallit offer för en godtycklig rättslig behandling.

| 69. | Europaparlamentet understryker de stora möjligheterna med dammprojektet Grand Renaissance Blue Nile i Benishangul-Gumuz-regionen i Etiopien när det gäller framställning av ren energi och hela regionens ekonomiska utveckling. Parlamentet stöder den internationella expertpanel som inrättats av Etiopien, Sudan och Egypten för detta projekt och efterlyser en bättre överenskommelse i fråga om uppdelningen av vattenresurserna från Nilen och den energi som produceras av vattenkraftsanläggningen i anslutning till dammen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker de stora möjligheterna med dammprojektet Grand Renaissance Blue Nile i Benishangul-Gumuz-regionen i Etiopien när det gäller framställning av ren energi och hela regionens ekonomiska utveckling. Parlamentet stöder den internationella expertpanel som inrättats av Etiopien, Sudan och Egypten för detta projekt och efterlyser en bättre överenskommelse i fråga om uppdelningen av vattenresurserna från Nilen och den energi som produceras av vattenkraftsanläggningen i anslutning till dammen.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att formellt stödja gränskommissionens beslut i fråga om gränsdragning mellan Eritrea och Etiopien som slutligt och bindande, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1907 (2009) och nr 2023 (2011) och med relevanta resolutioner från Afrikanska unionen och Igad. Parlamentet uppmanar därför Eritreas regering att samtycka till att delta i dialog med Etiopien i syfte att ta itu med frågan om tillbakadragandet av trupper från gränsområdet och den fysiska gränsmarkeringen i enlighet med gränskommissionens beslut, med beaktande av betydelsen av att hålla samman samhällena, liksom att normalisera förbindelserna med Etiopien och i samband med det åter öppna gränsen. Parlamentet uppmanar världssamfundet att samarbeta med Eritrea och försvara det eritreanska folkets intressen och behov, samtidigt som regimen och de militära styrkorna bör utsättas för påtryckningar för att släppa in internationella organisationer, förbereda det sedan länge utlovade valet och öppna upp den politiska sfären i landet. Parlamentet betonar att allt icke-humanitärt EU-bistånd bör beviljas endast under förutsättning att de eritreanska myndigheterna åtar sig att främja en demokratisk övergång och förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet – med insynsvänliga och konkreta riktmärken – och för det eritreanska folkets grundläggande behov. Parlamentet uppmanar Eritrea att avhålla sig från att stödja väpnade grupper som undergräver möjligheterna till fred och förlikning i Somalia och den regionala stabiliteten i allmänhet. Parlamentet efterlyser yttrande-, press- och religionsfrihet samt införandet av fria och rättvisa val och demokrati i landet. Parlamentet efterlyser ett omedelbart frisläppande av politiska fångar, inklusive den fängslade journalisten Dawit Isaac, som har suttit fängslad utan rättegång i över 4 000 dagar. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att formellt stödja gränskommissionens beslut i fråga om gränsdragning mellan Eritrea och Etiopien som slutligt och bindande, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1907 (2009) och nr 2023 (2011) och med relevanta resolutioner från Afrikanska unionen och Igad. Parlamentet uppmanar därför Eritreas regering att samtycka till att delta i dialog med Etiopien i syfte att ta itu med frågan om tillbakadragandet av trupper från gränsområdet och den fysiska gränsmarkeringen i enlighet med gränskommissionens beslut, med beaktande av betydelsen av att hålla samman samhällena, liksom att normalisera förbindelserna med Etiopien och i samband med det åter öppna gränsen. Parlamentet uppmanar världssamfundet att samarbeta med Eritrea och försvara det eritreanska folkets intressen och behov, samtidigt som regimen och de militära styrkorna bör utsättas för påtryckningar för att släppa in internationella organisationer, förbereda det sedan länge utlovade valet och öppna upp den politiska sfären i landet. Parlamentet betonar att allt icke-humanitärt EU-bistånd bör beviljas endast under förutsättning att de eritreanska myndigheterna åtar sig att främja en demokratisk övergång och förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet – med insynsvänliga och konkreta riktmärken – och för det eritreanska folkets grundläggande behov. Parlamentet uppmanar Eritrea att avhålla sig från att stödja väpnade grupper som undergräver möjligheterna till fred och förlikning i Somalia och den regionala stabiliteten i allmänhet. Parlamentet efterlyser yttrande-, press- och religionsfrihet samt införandet av fria och rättvisa val och demokrati i landet. Parlamentet efterlyser ett omedelbart frisläppande av politiska fångar, inklusive den fängslade journalisten Dawit Isaac, som har suttit fängslad utan rättegång i över 4 000 dagar.

o

o
  o

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna, EU:s särskilda representant för Sudan, EU:s särskilda representant för Afrikas horn, EU:s medlemsstater, Turkiets regering, Förenta staternas kongress, Förenta staternas utrikesministerium, Afrikanska unionens kommission, Panafrikanska parlamentet, de regeringar och parlament som ingår i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och myndigheterna i Somaliland. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna, EU:s särskilda representant för Sudan, EU:s särskilda representant för Afrikas horn, EU:s medlemsstater, Turkiets regering, Förenta staternas kongress, Förenta staternas utrikesministerium, Afrikanska unionens kommission, Panafrikanska parlamentet, de regeringar och parlament som ingår i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och myndigheterna i Somaliland.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0203.

(2)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 102.

(3)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 51.

(4)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 35.

(5)  P7_TA(2012)0334.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/55

---

P7_TA(2013)0007

Utvecklingsaspekter av immaterialrätt när det gäller genetiska resurser

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 över utvecklingsaspekter av immaterialrätt när det gäller genetiska resurser: inverkan på fattigdomsminskningen i utvecklingsländer (2012/2135(INI))

(2015/C 440/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992,

| — | med beaktande av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser, som bifogades konventionen om biologisk mångfald 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser, som bifogades konventionen om biologisk mångfald 2010,

| — | med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2001,

| — | med beaktande av konventionen om patentsamarbete från 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om patentsamarbete från 2002,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, antagen av generalförsamlingen den 13 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, antagen av generalförsamlingen den 13 september 2007,

| — | med beaktande av ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk från 1989,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991,

| — | med beaktande av WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter från 1995,

| — | med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2002 och Världshälsoorganisationens ramverk för influensavirus från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2002 och Världshälsoorganisationens ramverk för influensavirus från 2011,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s strategiska mål för det tionde mötet i konferensen för parterna i konventionen om biologisk mångfald (COP 10) i Nagoya (Japan) den 18–29 oktober 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s strategiska mål för det tionde mötet i konferensen för parterna i konventionen om biologisk mångfald (COP 10) i Nagoya (Japan) den 18–29 oktober 2010 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av verksamheten i och rapporterna från den mellanstatliga kommittén om immateriell äganderätt och genetiska resurser, traditionell kunskap och traditionella kulturyttringar inom Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo), |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamheten i och rapporterna från den mellanstatliga kommittén om immateriell äganderätt och genetiska resurser, traditionell kunskap och traditionella kulturyttringar inom Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo),

| — | med beaktande av rapporten från mötet i gruppen av experter på tekniska och rättsliga frågor om traditionell kunskap i samband med genetiska resurser inom ramen för det internationella systemet för tillträde och fördelning av nytta (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från mötet i gruppen av experter på tekniska och rättsliga frågor om traditionell kunskap i samband med genetiska resurser inom ramen för det internationella systemet för tillträde och fördelning av nytta (UNEP/CBD/WG-ABS/8/2, 2009),

| — | med beaktande av undersökningen ”Intellectual Property Rights on genetic resources and the fight against poverty” från 2011, som utfördes på uppdrag av Europaparlamentets utskott för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen ”Intellectual Property Rights on genetic resources and the fight against poverty” från 2011, som utfördes på uppdrag av Europaparlamentets utskott för utveckling,

| — | med beaktande av Ramsarkonventionen om våtmarker från 1971, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ramsarkonventionen om våtmarker från 1971,

| — | med beaktande av Cites-konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter från 1973, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cites-konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter från 1973,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för rättsliga frågor (A7-0423/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för rättsliga frågor (A7-0423/2012), och av följande skäl:

| A. | 70 procent av världens fattiga i landsbygds- eller stadsområden är direkt beroende av den biologiska mångfalden för att överleva och må bra. |
| --- | --- |

A.

70 procent av världens fattiga i landsbygds- eller stadsområden är direkt beroende av den biologiska mångfalden för att överleva och må bra.

| B. | Konventionen om biologisk mångfald syftar huvudsakligen till att främja bevarandet och ett hållbart utnyttjande av den biologiska mångfalden och till att ta itu med hindren för tillämpningen av denna. |
| --- | --- |

B.

Konventionen om biologisk mångfald syftar huvudsakligen till att främja bevarandet och ett hållbart utnyttjande av den biologiska mångfalden och till att ta itu med hindren för tillämpningen av denna.

| C. | De personer som tillhandahåller genetiska resurser och de som besitter traditionell kunskap befinner sig framför allt i utvecklingsländer med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- |

C.

De personer som tillhandahåller genetiska resurser och de som besitter traditionell kunskap befinner sig framför allt i utvecklingsländer med stor biologisk mångfald.

| D. | Den nationella lagstiftning om tillträde och fördelning av nytta som antogs inom ramen för processen med konventionen om biologisk mångfald uppstod som en reaktion på metoderna med bioprospektering och biostöld. |
| --- | --- |

D.

Den nationella lagstiftning om tillträde och fördelning av nytta som antogs inom ramen för processen med konventionen om biologisk mångfald uppstod som en reaktion på metoderna med bioprospektering och biostöld.

| E. | ”Biostöld” avser vanligen den praxis som används i industrin för att privatisera och patentera ursprungsbefolkningars traditionella kunskap eller genetiska resurser, utan tillstånd eller utan att betala ersättning till ursprungsländerna. |
| --- | --- |

E.

”Biostöld” avser vanligen den praxis som används i industrin för att privatisera och patentera ursprungsbefolkningars traditionella kunskap eller genetiska resurser, utan tillstånd eller utan att betala ersättning till ursprungsländerna.

| F. | Enligt konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet ska företag som sysslar med bioprospektering inhämta ”förhandsgodkännande sedan information lämnats” från, samt enas om ”ömsesidigt överenskomna villkor” med, ursprungsländer eller ursprungs- och lokalsamhällen med avseende på traditionell kunskap med koppling till genetiska resurser, och dela nyttan av bioprospektering med dem. |
| --- | --- |

F.

Enligt konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet ska företag som sysslar med bioprospektering inhämta ”förhandsgodkännande sedan information lämnats” från, samt enas om ”ömsesidigt överenskomna villkor” med, ursprungsländer eller ursprungs- och lokalsamhällen med avseende på traditionell kunskap med koppling till genetiska resurser, och dela nyttan av bioprospektering med dem.

| G. | Systemet för tillträde och fördelning av nytta inom konventionen om biologisk mångfald fungerar som ett komplement till WTO och dess avtal om handelsrelaterade aspekter (Tripsavtalet), Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (Upov) och Världshälsoorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

G.

Systemet för tillträde och fördelning av nytta inom konventionen om biologisk mångfald fungerar som ett komplement till WTO och dess avtal om handelsrelaterade aspekter (Tripsavtalet), Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (Upov) och Världshälsoorganisationen (WHO).

| H. | Systemet för tillträde och fördelning av nytta avspeglas även i ett antal människorättsinstrument, däribland den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966. |
| --- | --- |

H.

Systemet för tillträde och fördelning av nytta avspeglas även i ett antal människorättsinstrument, däribland den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966.

| I. | Enligt artikel 27.3b i Tripsavtalet kan regeringar undanta växter, djur och ”väsentligen” biologiska processer, men inte icke-biologiska och mikrobiologiska förfaranden, från patenterbarhet. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 27.3b i Tripsavtalet kan regeringar undanta växter, djur och ”väsentligen” biologiska processer, men inte icke-biologiska och mikrobiologiska förfaranden, från patenterbarhet.

| J. | Den biologiska mångfalden tillhandahåller en lång rad olika ekosystemtjänster, exempelvis lokal vattenförsörjning, livsmedelsförsörjning, material för livsuppehälle samt klimatreglering. Miljöförsämringen medför nya problem när det gäller bevarande och ett hållbart utnyttjande av ett stort antal arter och genetiska resurser, som en grund för livsmedelssäkerhet och en hållbar utveckling av jordbruket. |
| --- | --- |

J.

Den biologiska mångfalden tillhandahåller en lång rad olika ekosystemtjänster, exempelvis lokal vattenförsörjning, livsmedelsförsörjning, material för livsuppehälle samt klimatreglering. Miljöförsämringen medför nya problem när det gäller bevarande och ett hållbart utnyttjande av ett stort antal arter och genetiska resurser, som en grund för livsmedelssäkerhet och en hållbar utveckling av jordbruket.

| K. | Syftet med det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, som förhandlades fram inom ramen för FAO, är bevarande och ett hållbart utnyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk samt en rättvis och jämlik fördelning av den nytta som uppkommer från användningen av sådana resurser, i överensstämmelse med konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

K.

Syftet med det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, som förhandlades fram inom ramen för FAO, är bevarande och ett hållbart utnyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk samt en rättvis och jämlik fördelning av den nytta som uppkommer från användningen av sådana resurser, i överensstämmelse med konventionen om biologisk mångfald.

| L. | OECD:s medlemsstater är ytterst beroende av genetiska resurser från utlandet för utsäde. Det är därför nödvändigt att samarbeta internationellt för att bevara och garantera ett hållbart utnyttjande av genetiska resurser. |
| --- | --- |

L.

OECD:s medlemsstater är ytterst beroende av genetiska resurser från utlandet för utsäde. Det är därför nödvändigt att samarbeta internationellt för att bevara och garantera ett hållbart utnyttjande av genetiska resurser.

| M. | Enligt uppskattningar är tre fjärdedelar av världens befolkning beroende av traditionella naturmediciner, och cirka hälften av de syntetiska läkemedlen har naturligt ursprung. |
| --- | --- |

M.

Enligt uppskattningar är tre fjärdedelar av världens befolkning beroende av traditionella naturmediciner, och cirka hälften av de syntetiska läkemedlen har naturligt ursprung.

| N. | Frågan om traditionell kunskap tas upp i flera internationella konventioner och avtal, till exempel konventionen om biologisk mångfald, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och Unescos konvention om skydd för det immateriella kulturarvet. |
| --- | --- |

N.

Frågan om traditionell kunskap tas upp i flera internationella konventioner och avtal, till exempel konventionen om biologisk mångfald, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och Unescos konvention om skydd för det immateriella kulturarvet.

| O. | Enligt artikel 8j i konventionen om biologisk mångfald ska parterna respektera, bevara och upprätthålla traditionell kunskap och på ett ”skäligt och rättvist sätt dela den nytta som uppkommer från användningen av sådan kunskap”. |
| --- | --- |

O.

Enligt artikel 8j i konventionen om biologisk mångfald ska parterna respektera, bevara och upprätthålla traditionell kunskap och på ett ”skäligt och rättvist sätt dela den nytta som uppkommer från användningen av sådan kunskap”.

| P. | I FN:s förklaring om ursprungsbefolkningars rättigheter från 2007 bekräftas det att ursprungsbefolkningar har rätt att bevara, kontrollera, skydda och utveckla sin traditionella kunskap. |
| --- | --- |

P.

I FN:s förklaring om ursprungsbefolkningars rättigheter från 2007 bekräftas det att ursprungsbefolkningar har rätt att bevara, kontrollera, skydda och utveckla sin traditionella kunskap.

| Q. | År 2009 gav Wipos generalförsamling regeringskonferensen i uppdrag att utforma ett internationellt instrument för skydd av genetiska resurser, traditionell kunskap och traditionella kulturyttringar. |
| --- | --- |

Q.

År 2009 gav Wipos generalförsamling regeringskonferensen i uppdrag att utforma ett internationellt instrument för skydd av genetiska resurser, traditionell kunskap och traditionella kulturyttringar.

I.   
  Genetisk mångfald och millennieutvecklingsmålen

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det finns en direkt koppling mellan skyddet av den biologiska mångfalden och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. Särskilt relevant i detta sammanhang är millennieutvecklingsmål 1 om att utrota extrem fattigdom och svält. Parlamentet betonar vikten av biologisk mångfald och sunda ekosystem för jordbruket, skogsbruket och fisket inom ramen för ett hållbart utvecklingsperspektiv. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att det finns en direkt koppling mellan skyddet av den biologiska mångfalden och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. Särskilt relevant i detta sammanhang är millennieutvecklingsmål 1 om att utrota extrem fattigdom och svält. Parlamentet betonar vikten av biologisk mångfald och sunda ekosystem för jordbruket, skogsbruket och fisket inom ramen för ett hållbart utvecklingsperspektiv.

| 2. | Europaparlamentet betonar att konventionen om biologisk mångfald skiljer sig betydligt från andra internationella miljöfördrag genom att den ger en tydlig och framträdande roll åt frågor om rättvisa, jämlikhet och rättsskipning i samband med bevarande och utnyttjande av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att konventionen om biologisk mångfald skiljer sig betydligt från andra internationella miljöfördrag genom att den ger en tydlig och framträdande roll åt frågor om rättvisa, jämlikhet och rättsskipning i samband med bevarande och utnyttjande av biologisk mångfald.

| 3. | Europaparlamentet understryker att ”biostöld” – även om det inte finns någon allmänt godtagen definition av begreppet – kan avse otillbörligt tillägnande av och/eller oegentligheter som innebär att man drar kommersiell nytta av traditionell kunskap och genetiska resurser, och betonar att det krävs ytterligare arbete för att klargöra och konsolidera den rättsliga terminologin, särskilt för att definiera begreppet ”biostöld” utifrån tillförlitliga uppgifter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att ”biostöld” – även om det inte finns någon allmänt godtagen definition av begreppet – kan avse otillbörligt tillägnande av och/eller oegentligheter som innebär att man drar kommersiell nytta av traditionell kunskap och genetiska resurser, och betonar att det krävs ytterligare arbete för att klargöra och konsolidera den rättsliga terminologin, särskilt för att definiera begreppet ”biostöld” utifrån tillförlitliga uppgifter.

| 4. | Europaparlamentet framhåller de utmaningar som immaterialrätten när det gäller genetiska resurser och traditionell kunskap medför i utvecklingsländerna med avseende på tillgång till läkemedel, tillverkning av generiska läkemedel och jordbrukares tillgång till utsäde. Parlamentet betonar följaktligen att EU:s handelspolitik på det immaterialrättsliga området måste vara i linje med det mål om en konsekvent politik för utveckling som fastställs i EU-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller de utmaningar som immaterialrätten när det gäller genetiska resurser och traditionell kunskap medför i utvecklingsländerna med avseende på tillgång till läkemedel, tillverkning av generiska läkemedel och jordbrukares tillgång till utsäde. Parlamentet betonar följaktligen att EU:s handelspolitik på det immaterialrättsliga området måste vara i linje med det mål om en konsekvent politik för utveckling som fastställs i EU-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att konventionen om biologisk mångfald tillsammans med Nagoyaprotokollet utgör det huvudsakliga ramverket för styrningen av tillträde och fördelning av nytta. Parlamentet noterar att styrningen av immateriella rättigheter, genetiska resurser och fattigdomsbekämpning också berör WTO, FAO, WHO och Wipo, och att det därmed uppstår krav på att säkra ett samstämt förhållningssätt i deras stöd för konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet betonar att dessa internationella institutioner bör stödja, och inte motarbeta, konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att konventionen om biologisk mångfald tillsammans med Nagoyaprotokollet utgör det huvudsakliga ramverket för styrningen av tillträde och fördelning av nytta. Parlamentet noterar att styrningen av immateriella rättigheter, genetiska resurser och fattigdomsbekämpning också berör WTO, FAO, WHO och Wipo, och att det därmed uppstår krav på att säkra ett samstämt förhållningssätt i deras stöd för konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet betonar att dessa internationella institutioner bör stödja, och inte motarbeta, konventionen om biologisk mångfald.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att man hyser respekt för de etappmål som har uppnåtts i fråga om det internationella skyddet av ursprungsbefolkningars rätt till sina genetiska och andra resurser och tillhörande traditionell kunskap, i enlighet med FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter, ILO:s konvention nr 169, artikel 8j i konventionen om biologiska mångfald och Nagoyaprotokollet. Parlamentet uttrycker sin oro över den genetiska utarmning som är följden av den i stort sett exklusiva marknadsdominansen av industriellt framtaget utsäde, dvs. utsäde som skyddas av immaterialrätten, på bekostnad av traditionellt utsäde. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar att man hyser respekt för de etappmål som har uppnåtts i fråga om det internationella skyddet av ursprungsbefolkningars rätt till sina genetiska och andra resurser och tillhörande traditionell kunskap, i enlighet med FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter, ILO:s konvention nr 169, artikel 8j i konventionen om biologiska mångfald och Nagoyaprotokollet. Parlamentet uttrycker sin oro över den genetiska utarmning som är följden av den i stort sett exklusiva marknadsdominansen av industriellt framtaget utsäde, dvs. utsäde som skyddas av immaterialrätten, på bekostnad av traditionellt utsäde.

Jordbruk och hälsa

| 7. | Europaparlamentet påminner om att det behövs en rad växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk för att förbättra tillhandahållandet av ekosystemtjänster. Parlamentet betonar att växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk är avgörande för livsmedelstryggheten, jordbruket och miljöhållbarheten och för att bemöta klimatförändringarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att det behövs en rad växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk för att förbättra tillhandahållandet av ekosystemtjänster. Parlamentet betonar att växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk är avgörande för livsmedelstryggheten, jordbruket och miljöhållbarheten och för att bemöta klimatförändringarna.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att uppnåendet av millennieutvecklingsmål 1 bland annat beror på hur jordbruksekosystemen hanteras. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det krävs en rik genetisk mångfald av grödor för att minska den negativa inverkan som jordbruket kan ha på miljön, i syfte att förbättra tillhandahållandet av ekosystemtjänster. En rik mångfald av grödor bidrar i synnerhet till att fattiga jordbrukare och små jordbrukare kan variera såväl kosten som inkomsterna. Parlamentet betonar dessutom att genetisk mångfald av grödor ökar motståndskraften mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att uppnåendet av millennieutvecklingsmål 1 bland annat beror på hur jordbruksekosystemen hanteras. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det krävs en rik genetisk mångfald av grödor för att minska den negativa inverkan som jordbruket kan ha på miljön, i syfte att förbättra tillhandahållandet av ekosystemtjänster. En rik mångfald av grödor bidrar i synnerhet till att fattiga jordbrukare och små jordbrukare kan variera såväl kosten som inkomsterna. Parlamentet betonar dessutom att genetisk mångfald av grödor ökar motståndskraften mot klimatförändringar.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att de vilda varianterna av odlade växter, vilka är viktiga för livsmedelstryggheten i EU:s medlemsstater, i stor utsträckning finns i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft EU att inom ramen för Upov-konventionen avstå från att stödja lagstiftning som kan skapa hinder för jordbrukarnas avhängighet av skördat utsäde, eftersom detta skulle kränka rätten till livsmedel i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att de vilda varianterna av odlade växter, vilka är viktiga för livsmedelstryggheten i EU:s medlemsstater, i stor utsträckning finns i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft EU att inom ramen för Upov-konventionen avstå från att stödja lagstiftning som kan skapa hinder för jordbrukarnas avhängighet av skördat utsäde, eftersom detta skulle kränka rätten till livsmedel i utvecklingsländer.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att Upov-konventionens ”jordbruksundantag” är särskilt viktigt för utvecklingsländerna, eftersom det gör det möjligt för jordbrukarna att spara utsäde från nya växtsorter och så det på nytt för vanliga livsmedelsändamål (vilket i sin tur ökar livsmedelssäkerheten). Parlamentet beklagar dock att jordbrukarnas rättigheter har försvagats till följd av de fortlöpande reformerna av Upov-konventionen, även om det ligger i utvecklingsländernas intresse att upprätthålla och utöka undantagen från växtförädlarrätten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att Upov-konventionens ”jordbruksundantag” är särskilt viktigt för utvecklingsländerna, eftersom det gör det möjligt för jordbrukarna att spara utsäde från nya växtsorter och så det på nytt för vanliga livsmedelsändamål (vilket i sin tur ökar livsmedelssäkerheten). Parlamentet beklagar dock att jordbrukarnas rättigheter har försvagats till följd av de fortlöpande reformerna av Upov-konventionen, även om det ligger i utvecklingsländernas intresse att upprätthålla och utöka undantagen från växtförädlarrätten.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att FAO har intagit en ledande roll i insatserna för att utveckla specialiserade system för tillträde och fördelning av nytta som är relevanta för livsmedel och jordbruk. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingsländernas begäran om att garantera lämpliga system för biologisk mångfald i eventuella sektorsspecifika mekanismer/instrument inom ramen för FAO och att stärka synergierna med konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att FAO har intagit en ledande roll i insatserna för att utveckla specialiserade system för tillträde och fördelning av nytta som är relevanta för livsmedel och jordbruk. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingsländernas begäran om att garantera lämpliga system för biologisk mångfald i eventuella sektorsspecifika mekanismer/instrument inom ramen för FAO och att stärka synergierna med konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att genetiska resurser, bland annat i form av örtmedicin, utgör ett viktigt bidrag till forskning och utveckling på läkemedelsområdet och tillgång till läkemedel. Parlamentet upprepar därför återigen att immateriella rättigheter inte bör försvåra tillgången till läkemedel till överkomliga priser, särskilt inte när de immateriella rättigheterna är beroende av genetiska resurser som kommer från utvecklingsländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att genetiska resurser, bland annat i form av örtmedicin, utgör ett viktigt bidrag till forskning och utveckling på läkemedelsområdet och tillgång till läkemedel. Parlamentet upprepar därför återigen att immateriella rättigheter inte bör försvåra tillgången till läkemedel till överkomliga priser, särskilt inte när de immateriella rättigheterna är beroende av genetiska resurser som kommer från utvecklingsländer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att avstå från att pressa utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna, att ingå bilaterala avtal för att godta långtgående immaterialrättsliga normer för bland annat utsäden och läkemedel, i linje med EU:s åtagande om en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU att avstå från att pressa utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna, att ingå bilaterala avtal för att godta långtgående immaterialrättsliga normer för bland annat utsäden och läkemedel, i linje med EU:s åtagande om en konsekvent politik för utveckling.

| 14. | Europaparlamentet betonar att man för att bekämpa biostöld måste genomföra och uppgradera befintliga arrangemang för multilateralt tillträde och fördelning av nytta på jordbruks- och hälsoområdet, t.ex. det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, dvs. genom att överväga nya sätt att anskaffa medel för nyttofördelningsfonden, eller Världshälsoorganisationens mellanstatliga möte om beredskap för influensaepidemier. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att man för att bekämpa biostöld måste genomföra och uppgradera befintliga arrangemang för multilateralt tillträde och fördelning av nytta på jordbruks- och hälsoområdet, t.ex. det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, dvs. genom att överväga nya sätt att anskaffa medel för nyttofördelningsfonden, eller Världshälsoorganisationens mellanstatliga möte om beredskap för influensaepidemier.

| 15. | Europaparlamentet anser att framtida bilaterala och multilaterala avtal som syftar till harmonisering, särskilt de som gäller tillämpningsområdet för undantag från och begränsningar av patenträtten, kommer att kräva noggrann övervakning utifrån ett utvecklingsperspektiv för att man ska uppnå global rättvisa avseende folkhälsan på det sätt som tillämpningen av punkt 6 i Dohaförklaringen om Tripsavtalet syftar till, med bevarande av lokala kunskaper och, när det gäller växtförädlarnas rättigheter, säkrad tillgång till frön och utsäde. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att framtida bilaterala och multilaterala avtal som syftar till harmonisering, särskilt de som gäller tillämpningsområdet för undantag från och begränsningar av patenträtten, kommer att kräva noggrann övervakning utifrån ett utvecklingsperspektiv för att man ska uppnå global rättvisa avseende folkhälsan på det sätt som tillämpningen av punkt 6 i Dohaförklaringen om Tripsavtalet syftar till, med bevarande av lokala kunskaper och, när det gäller växtförädlarnas rättigheter, säkrad tillgång till frön och utsäde.

II.   
  Ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter till traditionell kunskap

| 16. | Europarlamentet noterar att begreppet traditionell kunskap avser den kunskap som särskilda ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen har och som delas av många samhällsskikt i en viss region eller i ett visst land. Parlamentet påpekar att traditionell kunskap omfattar ”immateriella värden” och att det är av största vikt att bevara kulturarvet i alla dess former: sociala, religiösa, kulturella och landskapsmässiga värden. |
| --- | --- |

16.

Europarlamentet noterar att begreppet traditionell kunskap avser den kunskap som särskilda ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen har och som delas av många samhällsskikt i en viss region eller i ett visst land. Parlamentet påpekar att traditionell kunskap omfattar ”immateriella värden” och att det är av största vikt att bevara kulturarvet i alla dess former: sociala, religiösa, kulturella och landskapsmässiga värden.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att tre fjärdedelar av världens befolkning är beroende av traditionella naturmediciner från växter. Parlamentet anser således att förekomsten av biostöld är ett tydligt bevis på behovet av att skydda traditionell kunskap, i synnerhet när den är kopplad till genetiska resurser av ekonomisk betydelse för industrin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att tre fjärdedelar av världens befolkning är beroende av traditionella naturmediciner från växter. Parlamentet anser således att förekomsten av biostöld är ett tydligt bevis på behovet av att skydda traditionell kunskap, i synnerhet när den är kopplad till genetiska resurser av ekonomisk betydelse för industrin.

| 18. | Europaparlamentet betonar faran med att bedöma traditionell kunskap endast ur ett affärsmässigt perspektiv. Parlamentet påpekar att den befintliga ramen för immateriella rättigheter inte passar en sådan heterogen grupp som personer med traditionell kunskap utgör, och understryker därför behovet av att fastställa ett sui generis-system för immateriella rättigheter som bland annat bevarar mångfalden av intressen i lokalsamhällen och speglar sedvanerätten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar faran med att bedöma traditionell kunskap endast ur ett affärsmässigt perspektiv. Parlamentet påpekar att den befintliga ramen för immateriella rättigheter inte passar en sådan heterogen grupp som personer med traditionell kunskap utgör, och understryker därför behovet av att fastställa ett sui generis-system för immateriella rättigheter som bland annat bevarar mångfalden av intressen i lokalsamhällen och speglar sedvanerätten.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar med oro att rättsinnehavare av traditionell kunskap bland annat har svårigheter med övervakning och genomdrivande, dvs. svårigheter med att upptäcka att överträdelser har begåtts och säkra lämpliga lösningar. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att traditionell kunskap kopplad till genetiska resurser inte omfattas av någon av övervakningsåtgärderna i Nagoyaprotokollet: det finns ingen skyldighet att offentliggöra kontrollpunktsupplysningar om den använda traditionella kunskapen, och det internationellt erkända intyget om överensstämmelse omfattar inte traditionell kunskap kopplad till genetiska resurser, vilket begränsar möjligheterna att spåra biostölder beträffande sådan traditionell kunskap. Parlamentet anser att EU vid genomförandet av Nagoyaprotokollet bör bevilja traditionell kunskap åtminstone samma skydd som genetiska resurser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar med oro att rättsinnehavare av traditionell kunskap bland annat har svårigheter med övervakning och genomdrivande, dvs. svårigheter med att upptäcka att överträdelser har begåtts och säkra lämpliga lösningar. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att traditionell kunskap kopplad till genetiska resurser inte omfattas av någon av övervakningsåtgärderna i Nagoyaprotokollet: det finns ingen skyldighet att offentliggöra kontrollpunktsupplysningar om den använda traditionella kunskapen, och det internationellt erkända intyget om överensstämmelse omfattar inte traditionell kunskap kopplad till genetiska resurser, vilket begränsar möjligheterna att spåra biostölder beträffande sådan traditionell kunskap. Parlamentet anser att EU vid genomförandet av Nagoyaprotokollet bör bevilja traditionell kunskap åtminstone samma skydd som genetiska resurser.

| 20. | Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtagits för att skydda genetiska resurser och den traditionella kunskap som är kopplad till dessa måste uppfylla internationella åtaganden om främjande av och respekt för ursprungsbefolkningars rättigheter, i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007 och ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk från 1989. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtagits för att skydda genetiska resurser och den traditionella kunskap som är kopplad till dessa måste uppfylla internationella åtaganden om främjande av och respekt för ursprungsbefolkningars rättigheter, i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007 och ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk från 1989.

| 21. | Europaparlamentet inser att systemet för immateriell äganderätt och patent skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att främja innovation, överföring och spridning av dels teknik till ömsesidig fördel för aktörer, tillhandahållare, innehavare och användare av genetiska resurser och produkter som härrör från dessa, dels tillhörande traditionell kunskap på ett sätt som bidrar till välstånd och utveckling, och framhåller samtidigt att man måste förebygga de negativa effekter som systemet för immateriell äganderätt och patent får för ursprungsbefolkningars och lokala samhällens tillämpning av traditionell kunskap, för deras lagar, metoder och kunskapssystem och för deras förmåga att använda, utveckla, skapa och skydda sin kunskap om genetiska resurser. Parlamentet påpekar att kontrakt mellan parterna under vissa förhållanden kan ses av ursprungsbefolkningar eller lokala samhällen som en mer genomförbar lösning för att fördela vinsterna och skydda deras intressen samtidigt som man bevarar miljön och förhindrar att sociala och ekonomiska skador uppstår, t.ex. genom skyddsklausuler. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet inser att systemet för immateriell äganderätt och patent skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att främja innovation, överföring och spridning av dels teknik till ömsesidig fördel för aktörer, tillhandahållare, innehavare och användare av genetiska resurser och produkter som härrör från dessa, dels tillhörande traditionell kunskap på ett sätt som bidrar till välstånd och utveckling, och framhåller samtidigt att man måste förebygga de negativa effekter som systemet för immateriell äganderätt och patent får för ursprungsbefolkningars och lokala samhällens tillämpning av traditionell kunskap, för deras lagar, metoder och kunskapssystem och för deras förmåga att använda, utveckla, skapa och skydda sin kunskap om genetiska resurser. Parlamentet påpekar att kontrakt mellan parterna under vissa förhållanden kan ses av ursprungsbefolkningar eller lokala samhällen som en mer genomförbar lösning för att fördela vinsterna och skydda deras intressen samtidigt som man bevarar miljön och förhindrar att sociala och ekonomiska skador uppstår, t.ex. genom skyddsklausuler.

III.   
  Insatser mot biostöld – vägen framåt

| 22. | Europaparlamentet påpekar att biostöld kan tillskrivas avsaknaden av nationella bestämmelser och genomförandemekanismer i utvecklingsländerna och avsaknaden av en efterlevandemekanism i industriländerna som garanterar att genetiska resurser har förvärvats i enlighet med kraven om förhandsgodkännande sedan information lämnats och ömsesidigt överenskomna villkor i överensstämmelse med leverantörsländernas nationella lagstiftning om styrning av tillträde och fördelning av nytta. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till förordning om genomförandet av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser, men betonar ändå betydelsen av effektiva resursmekanismer i händelse av tvister samt tillgång till rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att biostöld kan tillskrivas avsaknaden av nationella bestämmelser och genomförandemekanismer i utvecklingsländerna och avsaknaden av en efterlevandemekanism i industriländerna som garanterar att genetiska resurser har förvärvats i enlighet med kraven om förhandsgodkännande sedan information lämnats och ömsesidigt överenskomna villkor i överensstämmelse med leverantörsländernas nationella lagstiftning om styrning av tillträde och fördelning av nytta. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till förordning om genomförandet av Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser, men betonar ändå betydelsen av effektiva resursmekanismer i händelse av tvister samt tillgång till rättsliga förfaranden.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att det krävs effektiva åtgärder både i utvecklingsländer och utvecklade länder för att Nagoyaprotokollet ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. Parlamentet konstaterar att utarbetande av lagstiftning om tillträde och fördelning av nytta i utvecklingsländer är en nödvändig förutsättning för att användarländerna ska kunna uppfylla kravet på förhandsgodkännande sedan information lämnats. Parlamentet påpekar dock att detta krav utgör en verklig utmaning för utvecklingsländerna, eftersom de måste bygga upp en avsevärd rättslig och institutionell kapacitet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att det krävs effektiva åtgärder både i utvecklingsländer och utvecklade länder för att Nagoyaprotokollet ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. Parlamentet konstaterar att utarbetande av lagstiftning om tillträde och fördelning av nytta i utvecklingsländer är en nödvändig förutsättning för att användarländerna ska kunna uppfylla kravet på förhandsgodkännande sedan information lämnats. Parlamentet påpekar dock att detta krav utgör en verklig utmaning för utvecklingsländerna, eftersom de måste bygga upp en avsevärd rättslig och institutionell kapacitet.

| 24. | Europaparlamentet betonar att en rättvis fördelning måste garanteras för att målen i konventionen om biologisk mångfald ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att kräva en snabb ratificering av Nagoyaprotokollet, så att biostöld kan bekämpas och utbytet av genetiska resurser kan präglas av ökad rättvisa och jämlikhet. Parlamentet betonar den roll som EU:s utvecklingssamarbete spelar när det gäller att bistå utvecklingsländer med rättslig och institutionell kapacitetsuppbyggnad på området för tillträde och fördelning av nytta. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör stödjas i sina insatser för att bygga upp databaser för traditionell kunskap och förståelse av patentsystem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att en rättvis fördelning måste garanteras för att målen i konventionen om biologisk mångfald ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att kräva en snabb ratificering av Nagoyaprotokollet, så att biostöld kan bekämpas och utbytet av genetiska resurser kan präglas av ökad rättvisa och jämlikhet. Parlamentet betonar den roll som EU:s utvecklingssamarbete spelar när det gäller att bistå utvecklingsländer med rättslig och institutionell kapacitetsuppbyggnad på området för tillträde och fördelning av nytta. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör stödjas i sina insatser för att bygga upp databaser för traditionell kunskap och förståelse av patentsystem.

| 25. | Europaparlamentet upprepar på nytt, mot bakgrund av sin resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt (3), att alltför omfattande patentskydd avseende avel kan hindra innovation och framsteg till skada för små och medelstora uppfödare genom att tillgången till genetiska resurser blockeras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar på nytt, mot bakgrund av sin resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt (3), att alltför omfattande patentskydd avseende avel kan hindra innovation och framsteg till skada för små och medelstora uppfödare genom att tillgången till genetiska resurser blockeras.

Bättre databas- och upplysningskrav för genetiska resurser och traditionell kunskap

| 26. | Europaparlamentet påpekar att det förslag till bindande förordning som lagts fram av industriländerna ålägger patentsökande att a) uppge källan och ursprunget för de genetiska resurser och den tillhörande traditionella kunskap som används i uppfinningar, b) lägga fram bevis från behöriga myndigheter i ursprungslandet om förhandsgodkännande sedan information lämnats och c) lägga fram bevis om rättvis och jämlik fördelning av nytta, som ska certifieras i ett internationellt ursprungsintyg. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar att det förslag till bindande förordning som lagts fram av industriländerna ålägger patentsökande att a) uppge källan och ursprunget för de genetiska resurser och den tillhörande traditionella kunskap som används i uppfinningar, b) lägga fram bevis från behöriga myndigheter i ursprungslandet om förhandsgodkännande sedan information lämnats och c) lägga fram bevis om rättvis och jämlik fördelning av nytta, som ska certifieras i ett internationellt ursprungsintyg.

| 27. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av tydliga uppgifter om biostöld och otillbörligt tillägnande, och efterlyser mer EU-forskning och offentliggörande av information på detta område för att komma till rätta med denna situation. Parlamentet betonar likaså att det krävs bättre uppgifter om antalet avtal för styrning av tillträde och fördelning av nytta och deras innehåll. Parlamentet anser att detta kan åstadkommas genom att ett anmälningssystem och en databas inrättas via clearingmekanismen för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av tydliga uppgifter om biostöld och otillbörligt tillägnande, och efterlyser mer EU-forskning och offentliggörande av information på detta område för att komma till rätta med denna situation. Parlamentet betonar likaså att det krävs bättre uppgifter om antalet avtal för styrning av tillträde och fördelning av nytta och deras innehåll. Parlamentet anser att detta kan åstadkommas genom att ett anmälningssystem och en databas inrättas via clearingmekanismen för biologisk mångfald.

| 28. | Europaparlamentet anser att bindande instrument är det säkraste sättet att se till att åtgärder som rör biologisk mångfald i systemet för immateriella rättigheter genomförs i användarländerna. Parlamentet kräver att åtgärder vidtas för att se till att patent endast kan beviljas om sökanden anger ursprunget för de genetiska resurserna/den traditionella kunskapen i patentansökan. Ansökan ska även innehålla bevis på att de genetiska resurserna/den traditionella kunskapen i fråga har förvärvats i enlighet med tillämpliga bestämmelser (t.ex. förhandsgodkännande sedan information lämnats och ömsesidigt överenskomna villkor). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att bindande instrument är det säkraste sättet att se till att åtgärder som rör biologisk mångfald i systemet för immateriella rättigheter genomförs i användarländerna. Parlamentet kräver att åtgärder vidtas för att se till att patent endast kan beviljas om sökanden anger ursprunget för de genetiska resurserna/den traditionella kunskapen i patentansökan. Ansökan ska även innehålla bevis på att de genetiska resurserna/den traditionella kunskapen i fråga har förvärvats i enlighet med tillämpliga bestämmelser (t.ex. förhandsgodkännande sedan information lämnats och ömsesidigt överenskomna villkor).

| 29. | Europaparlamentet betonar att ett internationellt instrument med upplysningsskyldighet och databaser för skydd av genetiska resurser inte kan ersätta en effektiv mekanism för tillgång och fördelning av nytta på nationell nivå. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att ett internationellt instrument med upplysningsskyldighet och databaser för skydd av genetiska resurser inte kan ersätta en effektiv mekanism för tillgång och fördelning av nytta på nationell nivå.

| 30. | Europaparlamentet anser att direkt anmälan från användarnas sida av företag som använder genetiska resurser eller traditionell kunskap kopplad till genetiska resurser, krav på uppfyllande av certifiering samt tvistlösningsalternativ inom och utanför nationell behörighet är andra åtgärder som effektivt kan begränsa eventuella fall av biostöld. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att direkt anmälan från användarnas sida av företag som använder genetiska resurser eller traditionell kunskap kopplad till genetiska resurser, krav på uppfyllande av certifiering samt tvistlösningsalternativ inom och utanför nationell behörighet är andra åtgärder som effektivt kan begränsa eventuella fall av biostöld.

| 31. | Europaparlamentet anser att ett klart och tydligt immaterialrättssystem skulle bidra till att skapa kunskap och till att sprida kunskapen till utvecklingsländerna, vilket skulle gynna lokala företagare, forskning, utbildning och försöken att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att ett klart och tydligt immaterialrättssystem skulle bidra till att skapa kunskap och till att sprida kunskapen till utvecklingsländerna, vilket skulle gynna lokala företagare, forskning, utbildning och försöken att minska fattigdomen.

Ett samstämt system för globalt styre

| 32. | Europaparlamentet insisterar på att Tripsavtalet bör vara förenligt med konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet, och anser därför att det är nödvändigt att införa obligatoriska krav på att uppge genetiska resursers ursprung i samband med patenttvister, och följaktligen kontrollera om resurserna har förvärvats lagligen enligt förhandsgodkännande sedan information lämnats och ömsesidigt överenskomna villkor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet insisterar på att Tripsavtalet bör vara förenligt med konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet, och anser därför att det är nödvändigt att införa obligatoriska krav på att uppge genetiska resursers ursprung i samband med patenttvister, och följaktligen kontrollera om resurserna har förvärvats lagligen enligt förhandsgodkännande sedan information lämnats och ömsesidigt överenskomna villkor.

| 33. | Europaparlamentet betonar att ett sådant krav kan läggas till genom en ändring till Tripsavtalet eller inom ramen för Wipo, inom de pågående diskussionerna om inrättandet av ett eller flera internationella rättsinstrument för ett effektivt skydd av genetiska resurser, traditionell kunskap och traditionella kulturyttringar. Parlamentet uppmanar särskilt EU att i linje med en konsekvent politik för utveckling stödja utvecklingsländernas krav på att införa en ny artikel 29a i Tripsavtalet om angivelse av ursprunget för genetiska resurser och/eller traditionell kunskap i patentansökan i enlighet med Nagoyaprotokollet. Parlamentet välkomnar som ett första steg det faktum att EU:s förslag till förordning om tillträde till genetiska resurser och fördelning av nytta innehåller ett obligatoriskt krav på att man ska uppge ursprunget för alla genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att ett sådant krav kan läggas till genom en ändring till Tripsavtalet eller inom ramen för Wipo, inom de pågående diskussionerna om inrättandet av ett eller flera internationella rättsinstrument för ett effektivt skydd av genetiska resurser, traditionell kunskap och traditionella kulturyttringar. Parlamentet uppmanar särskilt EU att i linje med en konsekvent politik för utveckling stödja utvecklingsländernas krav på att införa en ny artikel 29a i Tripsavtalet om angivelse av ursprunget för genetiska resurser och/eller traditionell kunskap i patentansökan i enlighet med Nagoyaprotokollet. Parlamentet välkomnar som ett första steg det faktum att EU:s förslag till förordning om tillträde till genetiska resurser och fördelning av nytta innehåller ett obligatoriskt krav på att man ska uppge ursprunget för alla genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att instruera sina företrädare vid förhandlingarna i Wipos mellanstatliga kommitté och vid översynen av Tripsavtalet att använda Nagoyaprotokollet som utgångspunkt och i förhandlingarna fokusera på att harmonisera den rättsliga ramen i konventionen om biologisk mångfald (4) och dess Nagoyaprotokoll, Wipo, Tripsavtalet, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk (5) och Upov (6) samt Unclos (7) med avseende på genetiska resurser från havet. Parlamentet noterar att de minst utvecklade länderna undantas från Tripsavtalet (8) under en övergångsperiod, och betonar att de bör undantas även vid eventuella översynsförfaranden i samband med konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att instruera sina företrädare vid förhandlingarna i Wipos mellanstatliga kommitté och vid översynen av Tripsavtalet att använda Nagoyaprotokollet som utgångspunkt och i förhandlingarna fokusera på att harmonisera den rättsliga ramen i konventionen om biologisk mångfald (4) och dess Nagoyaprotokoll, Wipo, Tripsavtalet, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk (5) och Upov (6) samt Unclos (7) med avseende på genetiska resurser från havet. Parlamentet noterar att de minst utvecklade länderna undantas från Tripsavtalet (8) under en övergångsperiod, och betonar att de bör undantas även vid eventuella översynsförfaranden i samband med konventionen om biologisk mångfald och Nagoyaprotokollet.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar sådana initiativ som utgör alternativ till de rent handelsmässiga organen, såsom Global Biodiversity Information Facility (GBIF), som gratis tillhandahåller information om biologisk mångfald genom ett globalt samarbete mellan olika regeringar, organisationer och andra internationella aktörer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar sådana initiativ som utgör alternativ till de rent handelsmässiga organen, såsom Global Biodiversity Information Facility (GBIF), som gratis tillhandahåller information om biologisk mångfald genom ett globalt samarbete mellan olika regeringar, organisationer och andra internationella aktörer.

| 36. | Europaparlamentet noterar det arbete som utförts av den mellanstatliga kommittén för immaterialrätt och genetiska resurser inom Wipo, och önskar att liknande åtgärder ska vidtas och att enhetliga definitioner ska användas på EU-nivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar det arbete som utförts av den mellanstatliga kommittén för immaterialrätt och genetiska resurser inom Wipo, och önskar att liknande åtgärder ska vidtas och att enhetliga definitioner ska användas på EU-nivå.

o

o o

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 13.

(2)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 14.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0202.

(4)  Konventionen om biologisk mångfald.

(5)  Det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk.

(6)  Internationella förbundet för skydd av nya växtsorter.

(7)  Förenta nationernas havsrättskonvention.

(8)

Artikel 66.1, Tripsavtalet, Tripsrådets beslut av den 29 november 2005.

---

Onsdagen den 16 januari 2013

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/62

---

P7_TA(2013)0011

De offentliga finanserna i EMU 2011 och 2012

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om de offentliga finanserna i EMU 2011 och 2012 (2011/2274(INI))

(2015/C 440/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport om de offentliga finanserna i EMU 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om de offentliga finanserna i EMU 2011 (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om de offentliga finanserna i EMU 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om de offentliga finanserna i EMU 2012 (2),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (8),

| — | med beaktande av bilaga I till Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 mars 2011, med rubriken Euro plus-pakten: starkare samordning av den ekonomiska politiken för konkurrenskraft och konvergens
   (9). |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga I till Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 mars 2011, med rubriken Euro plus-pakten: starkare samordning av den ekonomiska politiken för konkurrenskraft och konvergens
   (9).

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, och i synnerhet dess bilaga Tillväxt- och sysselsättningspakten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, och i synnerhet dess bilaga Tillväxt- och sysselsättningspakten,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 23 november 2011 om den årliga tillväxtöversikten 2012 (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 23 november 2011 om den årliga tillväxtöversikten 2012 (COM(2011)0815),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan för övervakningen av makroekonomiska obalanser: den planerade första utformningen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan för övervakningen av makroekonomiska obalanser: den planerade första utformningen (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2012 om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2012 om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012 (11),

| — | med beaktande av IMF:s rapport ”World Economic Outlook” från oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IMF:s rapport ”World Economic Outlook” från oktober 2012,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0425/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0425/2012), och av följande skäl:

| A. | Den ekonomiska och finansiella krisen samt bankkrisen har inte avtagit, och har visat att aspekter av de offentliga finanserna negativt påverkar den socio-ekonomiska utvecklingen och den politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

A.

Den ekonomiska och finansiella krisen samt bankkrisen har inte avtagit, och har visat att aspekter av de offentliga finanserna negativt påverkar den socio-ekonomiska utvecklingen och den politiska stabiliteten.

| B. | Den offentliga skulden i förhållande till BNP inom euroområdet steg från 86,2 procent under det första kvartalet 2011 till 88,2 procent under det första kvartalet 2012. |
| --- | --- |

B.

Den offentliga skulden i förhållande till BNP inom euroområdet steg från 86,2 procent under det första kvartalet 2011 till 88,2 procent under det första kvartalet 2012.

| C. | De nyliga reformerna av Europeiska unionens ramar för styrning av ekonomi och budgetar kan inte ensamma lösa krisen. Det krävs omfattande insatser för att åtgärda alltför stora makroekonomiska obalanser på ett symmetriskt sätt samt öka den övergripande socioekonomiska konvergensen och solidariteten inom den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

C.

De nyliga reformerna av Europeiska unionens ramar för styrning av ekonomi och budgetar kan inte ensamma lösa krisen. Det krävs omfattande insatser för att åtgärda alltför stora makroekonomiska obalanser på ett symmetriskt sätt samt öka den övergripande socioekonomiska konvergensen och solidariteten inom den ekonomiska och monetära unionen.

| D. | Trovärdiga åtaganden för tillväxtinriktade konsolideringsåtgärder är en grundläggande förutsättning för en hållbar lösning av de alltför stora skulderna och underskotten i de flesta av euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Trovärdiga åtaganden för tillväxtinriktade konsolideringsåtgärder är en grundläggande förutsättning för en hållbar lösning av de alltför stora skulderna och underskotten i de flesta av euroområdets medlemsstater.

| E. | I EU-länderna har man tagit viktiga steg för att konsolidera de offentliga finanserna, men trots det återstår många utmaningar för att få till stånd en förbättring av situationen. Den nuvarande svåra ekonomiska nedgången är oroväckande eftersom den hotar de stora insatser som medlemsstaterna har gjort när det gäller strategierna för budgetkonsolidering. |
| --- | --- |

E.

I EU-länderna har man tagit viktiga steg för att konsolidera de offentliga finanserna, men trots det återstår många utmaningar för att få till stånd en förbättring av situationen. Den nuvarande svåra ekonomiska nedgången är oroväckande eftersom den hotar de stora insatser som medlemsstaterna har gjort när det gäller strategierna för budgetkonsolidering.

| F. | Inte alla medlemsstater befinner sig i samma situation, och därför måste man tillämpa differentierade hållbara tillväxtfrämjande strategier i linje med de landsspecifika rekommendationer som rådet har antagit, och som återspeglar de landsspecifika budgetriskerna och makrofinansiella riskerna samt ekonomiska och sociala villkor. |
| --- | --- |

F.

Inte alla medlemsstater befinner sig i samma situation, och därför måste man tillämpa differentierade hållbara tillväxtfrämjande strategier i linje med de landsspecifika rekommendationer som rådet har antagit, och som återspeglar de landsspecifika budgetriskerna och makrofinansiella riskerna samt ekonomiska och sociala villkor.

| G. | I de senaste landsspecifika rekommendationerna läggs alltför stor vikt vid behovet av att minska löner och sociala utgifter och reformera de offentliga pensionssystemen. De specifika rekommendationerna rörande andra områden, t.ex. skatt på kapitalvinster, konsumtion, fastigheter och miljöförorenande verksamhet är däremot till största delen kraftigt underbetonade. |
| --- | --- |

G.

I de senaste landsspecifika rekommendationerna läggs alltför stor vikt vid behovet av att minska löner och sociala utgifter och reformera de offentliga pensionssystemen. De specifika rekommendationerna rörande andra områden, t.ex. skatt på kapitalvinster, konsumtion, fastigheter och miljöförorenande verksamhet är däremot till största delen kraftigt underbetonade.

| H. | Särskilt de medlemsstater som utnyttjar program för ekonomiskt stöd och de som är föremål för noggrann marknadsövervakning bör införa trovärdiga långsiktiga strategier för budgetkonsolidering. Negativa spridningseffekter inom EMU behöver snarast åtgärdas för att möjliggöra en omfördelning och anpassning av de insatser som krävs av samtliga medlemsstater för att övervinna krisen. |
| --- | --- |

H.

Särskilt de medlemsstater som utnyttjar program för ekonomiskt stöd och de som är föremål för noggrann marknadsövervakning bör införa trovärdiga långsiktiga strategier för budgetkonsolidering. Negativa spridningseffekter inom EMU behöver snarast åtgärdas för att möjliggöra en omfördelning och anpassning av de insatser som krävs av samtliga medlemsstater för att övervinna krisen.

| I. | I demokratier krävs det intensiv bevakning från allmänhetens sida av beslutsfattande organ på alla nivåer, som har hand om ekonomin och de därmed sammanhängande politiska åtgärderna samt mekanismer för ansvarsskyldighet och legitimitet. |
| --- | --- |

I.

I demokratier krävs det intensiv bevakning från allmänhetens sida av beslutsfattande organ på alla nivåer, som har hand om ekonomin och de därmed sammanhängande politiska åtgärderna samt mekanismer för ansvarsskyldighet och legitimitet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den förutsedda förbättringen av budgetläget i EU:s medlemsstater och de ansträngningar som de har gjort för att nå sina finanspolitiska mål. Parlamentet beklagar att den konjunkturavmattning som pågår förväntas bli utdragen. Den nuvarande kraftiga konjunkturnedgången är oroväckande eftersom den hotar de avsevärda insatser som medlemsstaterna har gjort för att konsolidera sina budgetar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den förutsedda förbättringen av budgetläget i EU:s medlemsstater och de ansträngningar som de har gjort för att nå sina finanspolitiska mål. Parlamentet beklagar att den konjunkturavmattning som pågår förväntas bli utdragen. Den nuvarande kraftiga konjunkturnedgången är oroväckande eftersom den hotar de avsevärda insatser som medlemsstaterna har gjort för att konsolidera sina budgetar.

| 2. | Europaparlamentet anser att det fortfarande är nödvändigt med budgetkonsolidering, med tanke på de omfattande statsskulderna och privata skulderna samt budgetunderskotten i vissa medlemsstater och deras svårigheter med att på nytt ge de offentliga finanserna en hållbar riktning, vilket skapar en kraftig press från finansmarknadernas sida. Parlamentet påminner om att de totala underskotten i de offentliga finanserna hittills har minskat tack vare kraftfulla konsolideringsåtgärder. Kommissionen förutser nu en negativ BNP-tillväxt för hela EMU under 2013 samt försämrade budgetbalanser i sju EMU-medlemsstater under 2013 eller 2014. Därför måste det fortsatta behovet av intensiv finanspolitisk anpassning balanseras mellan förstärkningen av en hållbar tillväxt, den ekonomiska utvecklingen och det sociala skyddet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det fortfarande är nödvändigt med budgetkonsolidering, med tanke på de omfattande statsskulderna och privata skulderna samt budgetunderskotten i vissa medlemsstater och deras svårigheter med att på nytt ge de offentliga finanserna en hållbar riktning, vilket skapar en kraftig press från finansmarknadernas sida. Parlamentet påminner om att de totala underskotten i de offentliga finanserna hittills har minskat tack vare kraftfulla konsolideringsåtgärder. Kommissionen förutser nu en negativ BNP-tillväxt för hela EMU under 2013 samt försämrade budgetbalanser i sju EMU-medlemsstater under 2013 eller 2014. Därför måste det fortsatta behovet av intensiv finanspolitisk anpassning balanseras mellan förstärkningen av en hållbar tillväxt, den ekonomiska utvecklingen och det sociala skyddet.

| 3. | Europaparlamentet är djupt oroat över att euroområdets marknader för statspapper fortsätter att vara hårt ansatta, trots medlemsstaternas reform- och konsolideringsåtgärder, vilket återspeglas av höga speads och hög volatilitet när det gäller räntenivåerna. Den direkta utlösaren och huvudorsaken har varit finansmarknadernas oro över finansernas soliditet i den offentliga och privata sektorn i vissa länder inom euroområdet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är djupt oroat över att euroområdets marknader för statspapper fortsätter att vara hårt ansatta, trots medlemsstaternas reform- och konsolideringsåtgärder, vilket återspeglas av höga speads och hög volatilitet när det gäller räntenivåerna. Den direkta utlösaren och huvudorsaken har varit finansmarknadernas oro över finansernas soliditet i den offentliga och privata sektorn i vissa länder inom euroområdet.

| 4. | Europaparlamentet anser att insatserna för förbättrad samordning och budgetkonsolidering kommer att ge de förväntade resultaten bara om man åtgärdar de makroekonomiska obalanserna mellan medlemsstaterna, och deras konsekvenser för återhämtningsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att insatserna för förbättrad samordning och budgetkonsolidering kommer att ge de förväntade resultaten bara om man åtgärdar de makroekonomiska obalanserna mellan medlemsstaterna, och deras konsekvenser för återhämtningsprocessen.

| 5. | Europaparlamentet understryker att långsiktigt hållbara offentliga och privata finanser är ett grundläggande villkor för tillväxt samt för att upprätthålla lämpliga offentliga utgiftsnivåer, inklusive investeringar. En hög skuldnivå medför negativa effekter för hälsovården, pensionerna, sysselsättningen och rättvisan mellan generationerna samt en svag tillväxt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att långsiktigt hållbara offentliga och privata finanser är ett grundläggande villkor för tillväxt samt för att upprätthålla lämpliga offentliga utgiftsnivåer, inklusive investeringar. En hög skuldnivå medför negativa effekter för hälsovården, pensionerna, sysselsättningen och rättvisan mellan generationerna samt en svag tillväxt.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den höga ungdomsarbetslösheten kommer att försämra den ekonomiska tillväxten även i framtiden. Därför bör medlemsländerna redan nu vidta konkreta åtgärder för att minska den. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att den höga ungdomsarbetslösheten kommer att försämra den ekonomiska tillväxten även i framtiden. Därför bör medlemsländerna redan nu vidta konkreta åtgärder för att minska den.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa de rekommendationer som rådet har antagit på kommissionens rekommendation i linje med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, som ändrats genom ”sexpacket om ekonomisk styrning”, för att i rätt tid genomföra budgetkonsolideringen på ett mer kraftfullt, trovärdigt och differentierat sätt, samtidigt som man tar hänsyn till de landsspecifika förhållandena. Rådet uppmanas att vid behov se över dessa rekommendationer så att hänsyn kan tas till det makroekonomiska läget. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa de rekommendationer som rådet har antagit på kommissionens rekommendation i linje med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, som ändrats genom ”sexpacket om ekonomisk styrning”, för att i rätt tid genomföra budgetkonsolideringen på ett mer kraftfullt, trovärdigt och differentierat sätt, samtidigt som man tar hänsyn till de landsspecifika förhållandena. Rådet uppmanas att vid behov se över dessa rekommendationer så att hänsyn kan tas till det makroekonomiska läget.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta en överenskommelse med parlamentet så att ”tvåpacket” kan antas snarast möjligt, och senast i slutet av året. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta en överenskommelse med parlamentet så att ”tvåpacket” kan antas snarast möjligt, och senast i slutet av året.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna både positiv och negativ feedback via tydliga och detaljerade landsspecifika rekommendationer samt ge erkännande åt beaktansvärda ansträngningar och bästa tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna både positiv och negativ feedback via tydliga och detaljerade landsspecifika rekommendationer samt ge erkännande åt beaktansvärda ansträngningar och bästa tillvägagångssätt.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att komplettera sin traditionella hållbarhetsanalys med alternativa metoder. Kommissionen uppmanas att regelbundet offentliggöra indikatorer som återspeglar denna hållbarhetsanalys i sina kommande rapporter om de offentliga finanserna i EMU samt att offentliggöra de antaganden som deras modeller baserar sig på när man fastställer multiplikatoreffekten av de offentliga utgifternas nivåer i förhållande till BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att komplettera sin traditionella hållbarhetsanalys med alternativa metoder. Kommissionen uppmanas att regelbundet offentliggöra indikatorer som återspeglar denna hållbarhetsanalys i sina kommande rapporter om de offentliga finanserna i EMU samt att offentliggöra de antaganden som deras modeller baserar sig på när man fastställer multiplikatoreffekten av de offentliga utgifternas nivåer i förhållande till BNP-tillväxten.

| 11. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som unionens budget måste spela för att man framgångsrikt ska kunna minska makroekonomiska och sociala obalanser i hela unionen och därmed återställa villkoren för en hållbar valutaunion. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som unionens budget måste spela för att man framgångsrikt ska kunna minska makroekonomiska och sociala obalanser i hela unionen och därmed återställa villkoren för en hållbar valutaunion.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den nya inriktningen på finanspolitisk decentralisering i kommissionens rapport 2012 om de offentliga finanserna i EMU, och föreslår att ett kapitel om lokala och regionala offentliga finanser hädanefter alltid ska tas med i kommande rapporter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar den nya inriktningen på finanspolitisk decentralisering i kommissionens rapport 2012 om de offentliga finanserna i EMU, och föreslår att ett kapitel om lokala och regionala offentliga finanser hädanefter alltid ska tas med i kommande rapporter.

| 13. | Europaparlamentet anser att budgetkonsolidering kan genomföras effektivt och kan ge varaktigt positiva effekter, under förutsättning att de åtgärder som stöder den är tillväxtfrämjande så att de främjar ett tillväxt- och sysselsättningsperspektiv och att de respekterar rättvisa bland medborgarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att budgetkonsolidering kan genomföras effektivt och kan ge varaktigt positiva effekter, under förutsättning att de åtgärder som stöder den är tillväxtfrämjande så att de främjar ett tillväxt- och sysselsättningsperspektiv och att de respekterar rättvisa bland medborgarna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa tillväxtorienterad politik och reformer i linje med Europa 2020-strategin, med beaktande av socialt skydd, social inkludering och offentliga investeringar. Parlamentet påminner om att man har framhållit nödvändigheten av att göra arbetsmarknaden flexiblare, särskilt genom följande åtgärder: minska skatten på arbete, optimera utbildningssatsningar för att uppmuntra äldre arbetstagare att behålla sin anställning längre, minska ungdomsarbetslösheten genom att bättre matcha unga människors meriter mot arbetsmarknadens behov, se till att lönerna ligger i linje med produktiviteten, och skifta beskattningen från arbete, i synnerhet för låginkomsttagare, till verksamheter som skadar miljön. Medlemsstaterna uppmanas att införa innovationspolitiska åtgärder genom investeringar som syftar till att förbättra produktiviteten och koppla den till löneutvecklingen samt skapa mer konkurrenskraftiga företagsmiljöer genom följande: avreglera vissa branscher, avskaffa obefogade restriktioner på reglerade branscher och yrken, förenkla möjligheten till lån, och underlätta nyetablering av företag. Slutligen uppmanar parlamentet till reformer av den offentliga förvaltningen genom avveckling av onödig byråkrati och onödiga förvaltningsnivåer samt minskning av kostnaderna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa tillväxtorienterad politik och reformer i linje med Europa 2020-strategin, med beaktande av socialt skydd, social inkludering och offentliga investeringar. Parlamentet påminner om att man har framhållit nödvändigheten av att göra arbetsmarknaden flexiblare, särskilt genom följande åtgärder: minska skatten på arbete, optimera utbildningssatsningar för att uppmuntra äldre arbetstagare att behålla sin anställning längre, minska ungdomsarbetslösheten genom att bättre matcha unga människors meriter mot arbetsmarknadens behov, se till att lönerna ligger i linje med produktiviteten, och skifta beskattningen från arbete, i synnerhet för låginkomsttagare, till verksamheter som skadar miljön. Medlemsstaterna uppmanas att införa innovationspolitiska åtgärder genom investeringar som syftar till att förbättra produktiviteten och koppla den till löneutvecklingen samt skapa mer konkurrenskraftiga företagsmiljöer genom följande: avreglera vissa branscher, avskaffa obefogade restriktioner på reglerade branscher och yrken, förenkla möjligheten till lån, och underlätta nyetablering av företag. Slutligen uppmanar parlamentet till reformer av den offentliga förvaltningen genom avveckling av onödig byråkrati och onödiga förvaltningsnivåer samt minskning av kostnaderna.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att nyckelelementet i förhållandet mellan tillväxt och konsolidering är konsolideringens sammansättning. Vad som är en lämplig blandning av åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan är beroende av sammanhanget, och måste grundligt utvärderas. I detta sammanhang framhåller parlamentet att konsolidering som snarare baseras på att man skär bort improduktiva utgifter än på att man ökar inkomsterna tenderar att bli mer varaktig och tillväxtstödjande på medellång sikt, men mer konjunkturdämpande på kort sikt. Konsolideringsstrategierna måste lindra den ekonomiska tillbakagången på kort sikt samtidigt som de syftar till att förstärka tillväxten på medellång sikt. Konsolideringens eventuella negativa följder på kort sikt kan dämpas, särskilt under förutsättning att de åtgärder som vidtas är trovärdiga, varaktiga och inte medför en minskning av de offentliga investeringarna i de produktiva sektorerna i ekonomin. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att nyckelelementet i förhållandet mellan tillväxt och konsolidering är konsolideringens sammansättning. Vad som är en lämplig blandning av åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan är beroende av sammanhanget, och måste grundligt utvärderas. I detta sammanhang framhåller parlamentet att konsolidering som snarare baseras på att man skär bort improduktiva utgifter än på att man ökar inkomsterna tenderar att bli mer varaktig och tillväxtstödjande på medellång sikt, men mer konjunkturdämpande på kort sikt. Konsolideringsstrategierna måste lindra den ekonomiska tillbakagången på kort sikt samtidigt som de syftar till att förstärka tillväxten på medellång sikt. Konsolideringens eventuella negativa följder på kort sikt kan dämpas, särskilt under förutsättning att de åtgärder som vidtas är trovärdiga, varaktiga och inte medför en minskning av de offentliga investeringarna i de produktiva sektorerna i ekonomin.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fokusera sina konsolideringsansträngningar på en kontextberoende och lämplig blandning av åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan samtidigt som man skyddar Europa 2020-relaterade och hållbara tillväxtfrämjande områden, såsom investeringar i FoU, utbildning, hälso- och sjukvård samt energieffektivitet. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt att upprätthålla eller förstärka arbetsförmedlingarnas och de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas räckvidd och effektivitet, t.ex. utbildning och andra program för arbetssökande, däribland en europeisk jobbgaranti för arbetslösa och nya entreprenörer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fokusera sina konsolideringsansträngningar på en kontextberoende och lämplig blandning av åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan samtidigt som man skyddar Europa 2020-relaterade och hållbara tillväxtfrämjande områden, såsom investeringar i FoU, utbildning, hälso- och sjukvård samt energieffektivitet. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt att upprätthålla eller förstärka arbetsförmedlingarnas och de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas räckvidd och effektivitet, t.ex. utbildning och andra program för arbetssökande, däribland en europeisk jobbgaranti för arbetslösa och nya entreprenörer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den konsoliderade finanspolitiken inom euroområdet som helhet genom att kombinera de budgetåtgärder som beslutats om på nationell nivå och dess förväntade inverkan genom spridningseffekter inom euroområdets samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den konsoliderade finanspolitiken inom euroområdet som helhet genom att kombinera de budgetåtgärder som beslutats om på nationell nivå och dess förväntade inverkan genom spridningseffekter inom euroområdets samtliga medlemsstater.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra den metod med vilken man utvärderar medlemsstaternas strukturella saldon, samt de ändringar som gjorts av denna metod sedan 2008 och hur dessa ändringar påverkat utvärderingen av medlemsstaternas strukturella saldon. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra den metod med vilken man utvärderar medlemsstaternas strukturella saldon, samt de ändringar som gjorts av denna metod sedan 2008 och hur dessa ändringar påverkat utvärderingen av medlemsstaternas strukturella saldon.

| 19. | Europaparlamentet understryker att konsolideringsstrategin även bör vara inriktad på inkomstsidan i medlemsstaternas budgetar. Konsolideringsåtgärder på inkomstsidan bör särskilt inriktas på att minska de skatteutgifter som skapar improduktiva nischer eller ineffektiva vinstsyftande beteenden samt på att minska bidrag som är skadliga för miljön. Även miljöskatter bör införas som riktas mot källan till negativa externa effekter, och som kan ge dubbel utdelning genom att förbättra den ekonomiska situationen och bidra till att uppfylla målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att konsolideringsstrategin även bör vara inriktad på inkomstsidan i medlemsstaternas budgetar. Konsolideringsåtgärder på inkomstsidan bör särskilt inriktas på att minska de skatteutgifter som skapar improduktiva nischer eller ineffektiva vinstsyftande beteenden samt på att minska bidrag som är skadliga för miljön. Även miljöskatter bör införas som riktas mot källan till negativa externa effekter, och som kan ge dubbel utdelning genom att förbättra den ekonomiska situationen och bidra till att uppfylla målen i Europa 2020-strategin.

| 20. | Europaparlamentet stöder reformer och moderniseringar av pensionssystemen, samtidigt som arbetsmarknadsparternas självständighet och roll samt de specifika nationella ramarna respekteras, samtidigt som pensionernas långsiktiga ekonomiska hållbarhet och tillräcklighet garanteras. Sådana reformer tjänar till att behålla pensionsinbetalningarna både som automatiska stabilisatorer och som instrument för social sammanhållning och solidaritet. Parlamentet uppmuntrar särskilt åtgärder för att höja de effektiva pensionsåldrarna, och stöder politik som är avsedd att öka antalet personer som beslutar sig för att stanna kvar på arbetsmarknaden under de första åren efter att de uppnått pensionsåldern. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder reformer och moderniseringar av pensionssystemen, samtidigt som arbetsmarknadsparternas självständighet och roll samt de specifika nationella ramarna respekteras, samtidigt som pensionernas långsiktiga ekonomiska hållbarhet och tillräcklighet garanteras. Sådana reformer tjänar till att behålla pensionsinbetalningarna både som automatiska stabilisatorer och som instrument för social sammanhållning och solidaritet. Parlamentet uppmuntrar särskilt åtgärder för att höja de effektiva pensionsåldrarna, och stöder politik som är avsedd att öka antalet personer som beslutar sig för att stanna kvar på arbetsmarknaden under de första åren efter att de uppnått pensionsåldern.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa konsolideringsförfaranden på inkomstsidan och att fokusera på att förbättra efterlevnaden av skattebestämmelserna och principen om rättvis beskattning av medborgarna, särskilt med avseende på kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt. Om detta inte är tillräckligt bör man överväga att bredda skattebasen, också med tanke på minskningen av ekonomiska och sociala störningar. Man måste öka ansträngningarna att bekämpa skatteundandragande och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa konsolideringsförfaranden på inkomstsidan och att fokusera på att förbättra efterlevnaden av skattebestämmelserna och principen om rättvis beskattning av medborgarna, särskilt med avseende på kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt. Om detta inte är tillräckligt bör man överväga att bredda skattebasen, också med tanke på minskningen av ekonomiska och sociala störningar. Man måste öka ansträngningarna att bekämpa skatteundandragande och skattebedrägerier.

| 22. | Europaparlamentet anser att det, för att åstadkomma balanserade offentliga finanser på medellång och lång sikt, är viktigt att tillämpa en kostnads- och intäktsanalys för alla infrastrukturprojekt som utgör viktiga poster i budgeten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det, för att åstadkomma balanserade offentliga finanser på medellång och lång sikt, är viktigt att tillämpa en kostnads- och intäktsanalys för alla infrastrukturprojekt som utgör viktiga poster i budgeten.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har utfäst sig att reformera sin finanspolitik inom ramen för euro plus-pakten, och att regelbundet diskutera antagandet av bästa praxis. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har utfäst sig att reformera sin finanspolitik inom ramen för euro plus-pakten, och att regelbundet diskutera antagandet av bästa praxis.

| 24. | Europaparlamentet understryker lokala och regionala myndigheters roll när det gäller att stödja offentliga och privata investeringar. Parlamentet framhåller betydelsen av tillväxtorienterande investeringar för snabb ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker lokala och regionala myndigheters roll när det gäller att stödja offentliga och privata investeringar. Parlamentet framhåller betydelsen av tillväxtorienterande investeringar för snabb ekonomisk återhämtning.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förtydliga de olika förvaltningsnivåernas (nationella, regionala och lokala) ansvar, roll, skatteöverföringar och inkomstkällor när det gäller att upprätthålla ramar för sunda och hållbara offentliga finanser, och att i synnerhet ta hänsyn till effekterna för det lokala och regionala självbestämmandet i skattefrågor av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förtydliga de olika förvaltningsnivåernas (nationella, regionala och lokala) ansvar, roll, skatteöverföringar och inkomstkällor när det gäller att upprätthålla ramar för sunda och hållbara offentliga finanser, och att i synnerhet ta hänsyn till effekterna för det lokala och regionala självbestämmandet i skattefrågor av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen.

| 26. | Europaparlamentet är bekymrat över risken för att upprättandet av en förbindelse mellan centrala myndigheter och lägre förvaltningsnivåer kan inverka negativt på genomförandet av budgetkonsolideringen, särskilt när decentraliseringen i huvudsak finansieras genom överföringar från den centrala myndigheten utan att motsvaras av ett ansvar hos de lägre förvaltningsnivåerna på inkomstsidan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är bekymrat över risken för att upprättandet av en förbindelse mellan centrala myndigheter och lägre förvaltningsnivåer kan inverka negativt på genomförandet av budgetkonsolideringen, särskilt när decentraliseringen i huvudsak finansieras genom överföringar från den centrala myndigheten utan att motsvaras av ett ansvar hos de lägre förvaltningsnivåerna på inkomstsidan.

| 27. | Europaparlamentet finner det oroande att det i vissa medlemsstater förekommer att myndigheter och ministerier har undersektorer som saknar konkreta befogenheter och arbetsuppgifter. Dessa undersektorer inom en myndighet leder till att den övergripande förvaltningen blir mer ineffektiv och kostsam och bör därför avvecklas som en del av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet finner det oroande att det i vissa medlemsstater förekommer att myndigheter och ministerier har undersektorer som saknar konkreta befogenheter och arbetsuppgifter. Dessa undersektorer inom en myndighet leder till att den övergripande förvaltningen blir mer ineffektiv och kostsam och bör därför avvecklas som en del av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna.

| 28. | Europaparlamentet noterar att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna bör delas upp rättvist mellan olika förvaltningar, med hänsyn till de tjänster de tillhandahåller. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna bör delas upp rättvist mellan olika förvaltningar, med hänsyn till de tjänster de tillhandahåller.

| 29. | Europaparlamentet medger att vissa medlemsstater med höga skuldnivåer fortfarande ökar nettoantalet offentliganställda trots ett offentligt åtagande att frysa eller minska dessa anställdas andel av arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet medger att vissa medlemsstater med höga skuldnivåer fortfarande ökar nettoantalet offentliganställda trots ett offentligt åtagande att frysa eller minska dessa anställdas andel av arbetsmarknaden.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som har budgetproblem att prioritera finanspolitiska konsolideringsåtgärder som avser att minska onödiga försvarsutgifter, t.ex. inköp av ny och dyrbar militär utrustning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som har budgetproblem att prioritera finanspolitiska konsolideringsåtgärder som avser att minska onödiga försvarsutgifter, t.ex. inköp av ny och dyrbar militär utrustning.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar de olika krisbekämpningsåtgärderna, inklusive hållbara och tillväxtfrämjande strukturreformer. Parlamentet understryker de nya förstärkta ramar för styrningen i EU som antogs nyligen. Även om dessa reformer inte på en gång kan lösa krisen, bör de syfta till att ge de finanspolitiska anpassningarna större trovärdighet, vilket minskar deras kortsiktiga negativa effekter för tillväxten och upprättar ramar för en bättre politik under de år då tillväxten återkommit. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar de olika krisbekämpningsåtgärderna, inklusive hållbara och tillväxtfrämjande strukturreformer. Parlamentet understryker de nya förstärkta ramar för styrningen i EU som antogs nyligen. Även om dessa reformer inte på en gång kan lösa krisen, bör de syfta till att ge de finanspolitiska anpassningarna större trovärdighet, vilket minskar deras kortsiktiga negativa effekter för tillväxten och upprättar ramar för en bättre politik under de år då tillväxten återkommit.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar den ekonomiska dialogen och det ekonomiska samarbetet mellan regionala parlament med lagstiftande befogenheter, de nationella parlamenten och Europaparlamentet, särskilt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, för att diskutera de ekonomiska riktlinjer som presenteras i de årliga tillväxtöversikterna och de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar den ekonomiska dialogen och det ekonomiska samarbetet mellan regionala parlament med lagstiftande befogenheter, de nationella parlamenten och Europaparlamentet, särskilt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, för att diskutera de ekonomiska riktlinjer som presenteras i de årliga tillväxtöversikterna och de landsspecifika rekommendationerna.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Europeiska centralbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Europeiska centralbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2011/pdf/ee-2011-3_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-4.pdf

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

(6)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(7)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(8)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/120296.pdf

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0583.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0048.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/67

---

P7_TA(2013)0016

Ungdomsgaranti

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013, om att inrätta en ungdomsgaranti (2012/2901(RSP))

(2015/C 440/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 5 december 2012 om att inrätta en ungdomsgaranti (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 5 december 2012 om att inrätta en ungdomsgaranti (COM(2012)0729),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Sysselsättning åt ungdomar” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Sysselsättning åt ungdomar” (COM(2012)0727),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), Europa parlamentets resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (1) och den fråga för muntligt besvarande som parlamentet lagt fram för kommissionen om detta initiativ (O-000106/2012 – B7-0113/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), Europa parlamentets resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (1) och den fråga för muntligt besvarande som parlamentet lagt fram för kommissionen om detta initiativ (O-000106/2012 – B7-0113/2012),

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 30 januari 2012 med titeln ”Mot tillväxtvänlig konsolidering och jobbskapande tillväxt”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 30 januari 2012 med titeln ”Mot tillväxtvänlig konsolidering och jobbskapande tillväxt”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (2),

| — | med beaktande av rapporten från Eurofound av den 13 juni 2012 med titeln ”Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Eurofound av den 13 juni 2012 med titeln ”Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden” (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Unga på väg” (COM (2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Unga på väg” (COM (2010)0477),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens dokument från september 2012 med titeln ”Global employment outlook: Bleak labour market prospects for youth” (4) samt resolutionen och slutsatserna från Internationella arbetskonferensens 101:a session i Genève 2012 med titeln ”The youth unemployment crisis: A call for action” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens dokument från september 2012 med titeln ”Global employment outlook: Bleak labour market prospects for youth” (4) samt resolutionen och slutsatserna från Internationella arbetskonferensens 101:a session i Genève 2012 med titeln ”The youth unemployment crisis: A call for action” (5),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Till oktober 2012 hade den allmänna arbetslösheten pga. den ekonomiska krisen ökat mer än någonsin, nämligen till 10,7 procent, medan 25,91 miljoner människor sökte arbete (6). |
| --- | --- |

A.

Till oktober 2012 hade den allmänna arbetslösheten pga. den ekonomiska krisen ökat mer än någonsin, nämligen till 10,7 procent, medan 25,91 miljoner människor sökte arbete (6).

| B. | Ungdomsarbetslösheten har stigit våldsamt till 23,4 procent, vilket innebär att 5,68 miljoner ungdomar är arbetslösa. Detta återspeglar i viss mån de skillnader som förekommer mellan utbudet av färdigheter och efterfrågan på arbetsmarknaden – dock ofta oavsett de arbetssökandes utbildning. Forskningen visar att ungdomsarbetslöshet ofta lämnar bestående ärr, t.ex. en ökad risk för arbetslöshet även i framtiden och bestående social utestängning. |
| --- | --- |

B.

Ungdomsarbetslösheten har stigit våldsamt till 23,4 procent, vilket innebär att 5,68 miljoner ungdomar är arbetslösa. Detta återspeglar i viss mån de skillnader som förekommer mellan utbudet av färdigheter och efterfrågan på arbetsmarknaden – dock ofta oavsett de arbetssökandes utbildning. Forskningen visar att ungdomsarbetslöshet ofta lämnar bestående ärr, t.ex. en ökad risk för arbetslöshet även i framtiden och bestående social utestängning.

| C. | I sitt uttalande av den 29 juni 2012 uppmanade Europeiska rådets medlemmar med kraft medlemsstaterna att förbättra ungdomars tillgång till sysselsättning med målet ”att ungdomar inom några månader efter avslutad skolgång får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats”. |
| --- | --- |

C.

I sitt uttalande av den 29 juni 2012 uppmanade Europeiska rådets medlemmar med kraft medlemsstaterna att förbättra ungdomars tillgång till sysselsättning med målet ”att ungdomar inom några månader efter avslutad skolgång får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats”.

| D. | En ungdomsgaranti skulle bidra till att uppnå tre av målen i Europa 2020-strategin, nämligen att 75 procent av befolkningen i åldrarna 20–64 ska ha ett arbete, att andelen elever som lämnar skolan i förtid bör vara under 10 procent och att minst 20 miljoner människor bör hjälpas ut ur fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

D.

En ungdomsgaranti skulle bidra till att uppnå tre av målen i Europa 2020-strategin, nämligen att 75 procent av befolkningen i åldrarna 20–64 ska ha ett arbete, att andelen elever som lämnar skolan i förtid bör vara under 10 procent och att minst 20 miljoner människor bör hjälpas ut ur fattigdom och social utestängning.

| E. | Krisen har lett till att osäkra anställningsformer ökat bland ungdomar, så att korta anställningar och deltidsanställningar samt system med oavlönade praktikplatser alltför ofta ersätter befintliga jobb. |
| --- | --- |

E.

Krisen har lett till att osäkra anställningsformer ökat bland ungdomar, så att korta anställningar och deltidsanställningar samt system med oavlönade praktikplatser alltför ofta ersätter befintliga jobb.

| F. | Att EU inte gör något åt problemet med ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats beräknas kosta ca 153 miljarder euro, vilket motsvarar 1,2 procent av unionens BNP. I EU finns det för närvarande 7,5 miljoner människor under 25 år som varken har arbete eller utbildningsplats. |
| --- | --- |

F.

Att EU inte gör något åt problemet med ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats beräknas kosta ca 153 miljarder euro, vilket motsvarar 1,2 procent av unionens BNP. I EU finns det för närvarande 7,5 miljoner människor under 25 år som varken har arbete eller utbildningsplats.

| G. | I sitt ungdomssysselsättningspaket kräver kommissionen en ungdomsgaranti. |
| --- | --- |

G.

I sitt ungdomssysselsättningspaket kräver kommissionen en ungdomsgaranti.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till kommissionens initiativ att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om ungdomsgarantisystem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt starka stöd till kommissionens initiativ att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om ungdomsgarantisystem.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas ministrar för sysselsättning och sociala frågor att enas om en rådsrekommendation vid rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) i februari 2013, i syfte att genomföra ungdomsgarantisystem i samtliga medlemsstater. Parlamentet betonar att ungdomsgarantin inte är en arbetsgaranti, utan ett styrmedel som garanterar att alla unga EU-medborgare och i EU lagligen bosatta personer upp till 25 år samt nyutexaminerade personer under 30 år får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats inom fyra månader efter det att man blivit arbetslös eller lämnat en formell utbildning. Parlamentet framhåller att ungdomsgarantisystemen verkligen bör förbättra situationen för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats och poängterar att ungdomsgarantisystemen bör vara berättigade till särskilda former av EU-finansiering, särskilt i de medlemsstater som har den högsta ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas ministrar för sysselsättning och sociala frågor att enas om en rådsrekommendation vid rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) i februari 2013, i syfte att genomföra ungdomsgarantisystem i samtliga medlemsstater. Parlamentet betonar att ungdomsgarantin inte är en arbetsgaranti, utan ett styrmedel som garanterar att alla unga EU-medborgare och i EU lagligen bosatta personer upp till 25 år samt nyutexaminerade personer under 30 år får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats inom fyra månader efter det att man blivit arbetslös eller lämnat en formell utbildning. Parlamentet framhåller att ungdomsgarantisystemen verkligen bör förbättra situationen för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats och poängterar att ungdomsgarantisystemen bör vara berättigade till särskilda former av EU-finansiering, särskilt i de medlemsstater som har den högsta ungdomsarbetslösheten.

| 3. | Europaparlamentet anser att unionens finansiering av ungdomsgarantisystemen bör ha en framträdande roll, att i synnerhet Europeiska socialfonden (ESF) bör ha en sådan struktur att ungdomsgarantin kan finansieras och att ESF därför bör tilldelas minst 25 procent av Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Parlamentet anser dock att man bör sträva efter en lämplig balans mellan finansieringen från EU och finansieringen från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att unionens finansiering av ungdomsgarantisystemen bör ha en framträdande roll, att i synnerhet Europeiska socialfonden (ESF) bör ha en sådan struktur att ungdomsgarantin kan finansieras och att ESF därför bör tilldelas minst 25 procent av Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Parlamentet anser dock att man bör sträva efter en lämplig balans mellan finansieringen från EU och finansieringen från medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet inser att ungdomar inte är en homogen grupp och att deras sociala miljöer varierar, vilket innebär att medlemsstaterna i olika grad är beredda att anta en ungdomsgaranti. I detta sammanhang anser parlamentet att alla ungdomar först bör få en personlig bedömning av sina behov, vilken sedan bör följas upp med specifikt skräddarsydda tjänster. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet inser att ungdomar inte är en homogen grupp och att deras sociala miljöer varierar, vilket innebär att medlemsstaterna i olika grad är beredda att anta en ungdomsgaranti. I detta sammanhang anser parlamentet att alla ungdomar först bör få en personlig bedömning av sina behov, vilken sedan bör följas upp med specifikt skräddarsydda tjänster.

| 5. | Europaparlamentet betonar att nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna samt – på nationell nivå – mellan (sektoriella) arbetsmarknadsparter, lokala och regionala myndigheter, offentliga och privata arbetsförmedlingar samt lokala och regionala utbildningsinstitut är mycket viktigt för att ungdomsgarantisystemen ska kunna genomföras effektivt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna samt – på nationell nivå – mellan (sektoriella) arbetsmarknadsparter, lokala och regionala myndigheter, offentliga och privata arbetsförmedlingar samt lokala och regionala utbildningsinstitut är mycket viktigt för att ungdomsgarantisystemen ska kunna genomföras effektivt.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att ungdomsgarantisystem bör åtföljas av kvalitetskriterier för att garantera att den utbildning och de jobb som erbjuds omfattar skäliga löner, arbetsvillkor och standarder för hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att ungdomsgarantisystem bör åtföljas av kvalitetskriterier för att garantera att den utbildning och de jobb som erbjuds omfattar skäliga löner, arbetsvillkor och standarder för hälsa och säkerhet.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom en s.k. sysselsättningskommitté införa multilateral övervakning av genomförandet av ungdomsgarantisystemen och vill att parlamentet ska knytas till denna kommitté. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom en s.k. sysselsättningskommitté införa multilateral övervakning av genomförandet av ungdomsgarantisystemen och vill att parlamentet ska knytas till denna kommitté.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt reformera utbildningsstandarderna för unga människor för att de ska få avsevärt bättre möjligheter i arbetslivet och i livet överlag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt reformera utbildningsstandarderna för unga människor för att de ska få avsevärt bättre möjligheter i arbetslivet och i livet överlag.

| 9. | Europaparlamentet inser att medlemsstaterna i olika grad är beredda att anta en ungdomsgaranti och uppmanar kommissionen att särskilt stödja medlemsstater med finansiella begränsningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den europeiska planeringsterminen noga övervaka och rapportera om genomförandet av ungdomsgarantierna och i förekommande fall uppge vilka medlemsstater som inte har inrättat sådana garantier. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet inser att medlemsstaterna i olika grad är beredda att anta en ungdomsgaranti och uppmanar kommissionen att särskilt stödja medlemsstater med finansiella begränsningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den europeiska planeringsterminen noga övervaka och rapportera om genomförandet av ungdomsgarantierna och i förekommande fall uppge vilka medlemsstater som inte har inrättat sådana garantier.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0224.

(2)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 29..

(3)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/42/en/1/EF1242EN.pdf

(4)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_188810.pdf

(5)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_185950.pdf

(6)  Eurostat, november 2012: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30112012-BP/EN/3-30112012-BP-EN.PDF

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/69

---

P7_TA(2013)0017

Rollen för EU:s sammanhållningspolitik i genomförandet av den nya europeiska energipolitiken

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om rollen för EU:s sammanhållningspolitik och dess aktörer i genomförandet av den nya europeiska energipolitiken (2012/2099(INI))

(2015/C 440/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 november 2010Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 november 2010Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad (COM(2010)0639),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (COM(2011)0370),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0437/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0437/2012), och av följande skäl:

| A. | De gemensamma målen för den europeiska energipolitiken är försörjningstrygghet, hållbarhet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

A.

De gemensamma målen för den europeiska energipolitiken är försörjningstrygghet, hållbarhet och konkurrenskraft.

| B. | Den europeiska energipolitiken bör också garantera säkra energiresurser, diversifiering av energiförsörjningen och överkomliga priser för slutanvändarna. |
| --- | --- |

B.

Den europeiska energipolitiken bör också garantera säkra energiresurser, diversifiering av energiförsörjningen och överkomliga priser för slutanvändarna.

| C. | De primära målen för EU:s sammanhållningspolitik är ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan Europas regioner genom investeringar i tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

C.

De primära målen för EU:s sammanhållningspolitik är ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan Europas regioner genom investeringar i tillväxt och sysselsättning.

| D. | Sammanhållningspolitiska investeringar på energiområdet bör bidra till förverkligandet av målen för både energi- och sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

D.

Sammanhållningspolitiska investeringar på energiområdet bör bidra till förverkligandet av målen för både energi- och sammanhållningspolitiken.

| E. | Energi- och sammanhållningspolitiken bör främja tillväxt och skapande av lokala arbetstillfällen i alla regioner, samtidigt som hållbara energikällor garanteras och energiförsörjningen tryggas i hela EU. |
| --- | --- |

E.

Energi- och sammanhållningspolitiken bör främja tillväxt och skapande av lokala arbetstillfällen i alla regioner, samtidigt som hållbara energikällor garanteras och energiförsörjningen tryggas i hela EU.

| F. | Energimarknaderna inom EU tenderar att bli alltmer gränsöverskridande, och dessa tendenser kommer att förstärkas ytterligare under kommande år. |
| --- | --- |

F.

Energimarknaderna inom EU tenderar att bli alltmer gränsöverskridande, och dessa tendenser kommer att förstärkas ytterligare under kommande år.

| G. | Enligt kommissionens ursprungliga förslag ska minst 80 procent av Eruf-medlen i mer utvecklade regioner och 50 procent i mindre utvecklade regioner anslås till en ”utsläppssnål ekonomi”. |
| --- | --- |

G.

Enligt kommissionens ursprungliga förslag ska minst 80 procent av Eruf-medlen i mer utvecklade regioner och 50 procent i mindre utvecklade regioner anslås till en ”utsläppssnål ekonomi”.

| H. | Inom detta tematiska område ska minst 20 procent respektive 6 procent av medlen anslås till energieffektivitet och förnybar energi, vilket är avsevärda belopp. |
| --- | --- |

H.

Inom detta tematiska område ska minst 20 procent respektive 6 procent av medlen anslås till energieffektivitet och förnybar energi, vilket är avsevärda belopp.

| I. | Energipriserna har stigit kraftigt under de senaste åren och nått en historiskt hög nivå, vilket inneburit stora problem för den europeiska industrin. |
| --- | --- |

I.

Energipriserna har stigit kraftigt under de senaste åren och nått en historiskt hög nivå, vilket inneburit stora problem för den europeiska industrin.

| J. | Minimibeloppet för projekt som är berättigade till stöd från Elena är 50 miljoner euro. För programmet Intelligent energi är minimibeloppet mer än 6 miljoner euro, vilket är mer än kostnaderna för många projekt i små samhällen och landsbygdssamhällen. |
| --- | --- |

J.

Minimibeloppet för projekt som är berättigade till stöd från Elena är 50 miljoner euro. För programmet Intelligent energi är minimibeloppet mer än 6 miljoner euro, vilket är mer än kostnaderna för många projekt i små samhällen och landsbygdssamhällen.

| K. | I energifärdplanen för 2050 lyfts förnybar energi fram som en viktig del i den framtida europeiska energipolitiken. |
| --- | --- |

K.

I energifärdplanen för 2050 lyfts förnybar energi fram som en viktig del i den framtida europeiska energipolitiken.

Allmän strategi

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den allmänna inriktningen att koppla sammanhållningspolitiken till målen i Europa 2020-strategin och flaggskeppsinitiativ för en utveckling mot smart och hållbar tillväxt för alla och för en övergång till en utsläppssnål och energieffektiv ekonomi i alla sektorer. Parlamentet påminner dessutom om strukturfondernas och Sammanhållningsfondens betydelse för att förverkliga dessa mål på kort och lång sikt i överensstämmelse med solidaritetsandan mellan medlemsstaterna enligt Lissabonstrategin samt för att bekämpa energifattigdomen i de minst utvecklade regionerna i EU och i de mest sårbara hushållen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den allmänna inriktningen att koppla sammanhållningspolitiken till målen i Europa 2020-strategin och flaggskeppsinitiativ för en utveckling mot smart och hållbar tillväxt för alla och för en övergång till en utsläppssnål och energieffektiv ekonomi i alla sektorer. Parlamentet påminner dessutom om strukturfondernas och Sammanhållningsfondens betydelse för att förverkliga dessa mål på kort och lång sikt i överensstämmelse med solidaritetsandan mellan medlemsstaterna enligt Lissabonstrategin samt för att bekämpa energifattigdomen i de minst utvecklade regionerna i EU och i de mest sårbara hushållen.

| 2. | Med hänsyn till att krisens negativa följder medför ökade lokala och regionala skillnader framhäver Europaparlamentet att det behövs ett starkt stöd från EU för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

Med hänsyn till att krisens negativa följder medför ökade lokala och regionala skillnader framhäver Europaparlamentet att det behövs ett starkt stöd från EU för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 3. | Europaparlamentet anser att europeiska energiprojekt skulle kunna bidra till regional utveckling och ökat gränsöverskridande samarbete genom att regionerna får hjälp med att förbättra sin förmåga att förvalta energiresurser. Parlamentet anser att investeringar i energikällor med låga koldioxidutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet kan främja regional tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att europeiska energiprojekt skulle kunna bidra till regional utveckling och ökat gränsöverskridande samarbete genom att regionerna får hjälp med att förbättra sin förmåga att förvalta energiresurser. Parlamentet anser att investeringar i energikällor med låga koldioxidutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet kan främja regional tillväxt och sysselsättning.

| 4. | Europaparlamentet betonar att man måste skilja mellan de sammanhållningspolitiska målen som bidrar till Europa 2020-strategin och EU:s energipolitiska mål i vidare bemärkelse, vilka också påverkar de länder som kan få sammanhållningsstöd. Parlamentet betonar att sammanhållningsstöd får användas som ytterligare finansieringskälla för energiprojekt endast om ett projekt bidrar till de sammanhållningspolitiska målen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att man måste skilja mellan de sammanhållningspolitiska målen som bidrar till Europa 2020-strategin och EU:s energipolitiska mål i vidare bemärkelse, vilka också påverkar de länder som kan få sammanhållningsstöd. Parlamentet betonar att sammanhållningsstöd får användas som ytterligare finansieringskälla för energiprojekt endast om ett projekt bidrar till de sammanhållningspolitiska målen.

| 5. | Europaparlamentet anser att Europas regioner bör främja en intelligent och hållbar tillväxt för alla, som tar hänsyn till de lokala särdragen och förhållandena, vilket ger Europas regioner tillräcklig flexibilitet för att kunna satsa mest på de energikällor som lämpar sig bäst för de lokala och regionala förhållandena, i syfte att uppnå 2020-målen. Parlamentet anser vidare att EU bör börja mäta och genomföra europeiska energimål i hela EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att Europas regioner bör främja en intelligent och hållbar tillväxt för alla, som tar hänsyn till de lokala särdragen och förhållandena, vilket ger Europas regioner tillräcklig flexibilitet för att kunna satsa mest på de energikällor som lämpar sig bäst för de lokala och regionala förhållandena, i syfte att uppnå 2020-målen. Parlamentet anser vidare att EU bör börja mäta och genomföra europeiska energimål i hela EU.

| 6. | Europaparlamentet anser att hänsyn bör tas till att de europeiska energimarknaderna är regionalt organiserade och regionalt grupperade samt att man i framtiden särskilt måste uppmärksamma de nationella och regionala marknaderna om man ska kunna säkerställa en korrekt tillämpning av de lagstadgade bestämmelserna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att hänsyn bör tas till att de europeiska energimarknaderna är regionalt organiserade och regionalt grupperade samt att man i framtiden särskilt måste uppmärksamma de nationella och regionala marknaderna om man ska kunna säkerställa en korrekt tillämpning av de lagstadgade bestämmelserna.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU måste agera så snabbt som möjligt för att trygga den framtida energiförsörjningen och för att skydda sina intressen på området, och att det därför krävs större press på lokala och regionala myndigheter för att dessa ska tillämpa EU:s riktlinjer. Parlamentet anser samtidigt att dessa måste erbjudas ett kraftigt ekonomiskt stöd för att utarbeta projekt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att EU måste agera så snabbt som möjligt för att trygga den framtida energiförsörjningen och för att skydda sina intressen på området, och att det därför krävs större press på lokala och regionala myndigheter för att dessa ska tillämpa EU:s riktlinjer. Parlamentet anser samtidigt att dessa måste erbjudas ett kraftigt ekonomiskt stöd för att utarbeta projekt.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de ökningar av energipriserna som förväntas kan medföra att medborgare i mindre utvecklade regioner i EU kan bli särskilt missgynnade. Parlamentet begär därför att detta ska beaktas vid planeringen av sammanhållningspolitiken och att medlemsstaterna vidtar ytterligare åtgärder för att minska följderna i synnerhet för konsumenter som behöver särskilt skydd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att de ökningar av energipriserna som förväntas kan medföra att medborgare i mindre utvecklade regioner i EU kan bli särskilt missgynnade. Parlamentet begär därför att detta ska beaktas vid planeringen av sammanhållningspolitiken och att medlemsstaterna vidtar ytterligare åtgärder för att minska följderna i synnerhet för konsumenter som behöver särskilt skydd.

Kapacitetsuppbyggnad

| 9. | Europaparlamentet betonar att de nuvarande klimat- och energimålen samt alla framtida mål efter 2020 bör baseras på en rättvis fördelning av bördorna mellan de europeiska regionerna och bör ge dessa en möjlighet till nödvändig framtida utveckling. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att de nuvarande klimat- och energimålen samt alla framtida mål efter 2020 bör baseras på en rättvis fördelning av bördorna mellan de europeiska regionerna och bör ge dessa en möjlighet till nödvändig framtida utveckling.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att byråkrati och oklara förfaranden har gjort att medel från Sammanhållningsfonden och strukturfonderna har blivit svåråtkomliga och att de som mest behöver dessa medel har avskräckts från att ansöka om dem. Parlamentet anser därför att regler och förfaranden måste förenklas, onödig byråkrati måste bort och tilldelningen av dessa medel måste göras flexiblare på både europeisk och nationell nivå. En förenkling skulle bidra till effektivare tilldelning och ökad användning av medlen samt till färre felaktigheter och kortare betalningstider, så att de fattigaste medlemsstaterna och regionerna kan dra full nytta av dessa finansieringsinstrument som är till för att minska olikheterna mellan regioner och stater. Det måste råda balans mellan förenkling och stabilitet i bestämmelserna och förfarandena. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att byråkrati och oklara förfaranden har gjort att medel från Sammanhållningsfonden och strukturfonderna har blivit svåråtkomliga och att de som mest behöver dessa medel har avskräckts från att ansöka om dem. Parlamentet anser därför att regler och förfaranden måste förenklas, onödig byråkrati måste bort och tilldelningen av dessa medel måste göras flexiblare på både europeisk och nationell nivå. En förenkling skulle bidra till effektivare tilldelning och ökad användning av medlen samt till färre felaktigheter och kortare betalningstider, så att de fattigaste medlemsstaterna och regionerna kan dra full nytta av dessa finansieringsinstrument som är till för att minska olikheterna mellan regioner och stater. Det måste råda balans mellan förenkling och stabilitet i bestämmelserna och förfarandena.

| 11. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste få ökad administrativ kapacitet – dock utan ökade administrativa bördor – på både regional och lokal nivå och bland olika intressenter, för att fullt ut och effektivt kunna dra nytta av de medel som inom sammanhållningspolitiken kommer att anslås till energiprojekt (inbegripet inom områdena energieffektivitet och förnybar energi), för att effektiva synergieffekter mellan strukturfonderna och andra fonder inte ska hindras och för att politiken ska utformas och genomförs effektivt. Medlemsstaterna bör arbeta hårdare för att locka till sig och behålla kvalificerad personal för förvaltningen av EU-medel. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste få ökad administrativ kapacitet – dock utan ökade administrativa bördor – på både regional och lokal nivå och bland olika intressenter, för att fullt ut och effektivt kunna dra nytta av de medel som inom sammanhållningspolitiken kommer att anslås till energiprojekt (inbegripet inom områdena energieffektivitet och förnybar energi), för att effektiva synergieffekter mellan strukturfonderna och andra fonder inte ska hindras och för att politiken ska utformas och genomförs effektivt. Medlemsstaterna bör arbeta hårdare för att locka till sig och behålla kvalificerad personal för förvaltningen av EU-medel.

| 12. | När det gäller storskaliga energiprojekt påpekar Europaparlamentet att det kan finnas kapacitetsbrister i olika regionala och lokala myndigheter, som kan medföra stora svårigheter vid genomförandet. Parlamentet anser därför att det inte endast är Jessica, Elena och IEE-MLEI som bör stärkas, utan att alla finansieringsanslag för tematiska koncentrationsstrukturer när det gäller en utsläppssnål ekonomi inom ramen för sammanhållningspolitiken bör ses över senast 2018 med utgångspunkt från deras användningsgrad och justeras efter behov, senast inom ramen för en eventuell framtida allmän översyn av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

12.

När det gäller storskaliga energiprojekt påpekar Europaparlamentet att det kan finnas kapacitetsbrister i olika regionala och lokala myndigheter, som kan medföra stora svårigheter vid genomförandet. Parlamentet anser därför att det inte endast är Jessica, Elena och IEE-MLEI som bör stärkas, utan att alla finansieringsanslag för tematiska koncentrationsstrukturer när det gäller en utsläppssnål ekonomi inom ramen för sammanhållningspolitiken bör ses över senast 2018 med utgångspunkt från deras användningsgrad och justeras efter behov, senast inom ramen för en eventuell framtida allmän översyn av den fleråriga budgetramen.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att man satt igång det europeiska innovationspartnerskapet ”Smarta städer och samhällen” och uppmanar relevanta partner som arbetar med att planera hållbar stadsutveckling att i större utsträckning främja och dra nytta av de möjligheter som programmen Jessica och Elena kan erbjuda för investeringar i hållbar energi på lokal nivå för att hjälpa städer och regioner att gripa sig an livskraftiga investeringsprojekt på områdena energieffektivitet, förnybar energi samt hållbar kollektivtrafik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att man satt igång det europeiska innovationspartnerskapet ”Smarta städer och samhällen” och uppmanar relevanta partner som arbetar med att planera hållbar stadsutveckling att i större utsträckning främja och dra nytta av de möjligheter som programmen Jessica och Elena kan erbjuda för investeringar i hållbar energi på lokal nivå för att hjälpa städer och regioner att gripa sig an livskraftiga investeringsprojekt på områdena energieffektivitet, förnybar energi samt hållbar kollektivtrafik.

| 14. | Europaparlamentet betonar att tilldelningen av sammanhållningsstöd till energiprojekt måste ses över med jämna mellanrum för att öka användningsgraden och styra in stödet på program som bevisligen utmärkt sig för hög användningsgrad samt mervärde och effektivitet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att tilldelningen av sammanhållningsstöd till energiprojekt måste ses över med jämna mellanrum för att öka användningsgraden och styra in stödet på program som bevisligen utmärkt sig för hög användningsgrad samt mervärde och effektivitet.

| 15. | Europaparlamentet stöder visserligen användningen av nya finansieringsinstrument (lån, lånegarantier och aktier) men betonar att detta bör ske utöver direkta bidrag till och samfinansiering av energiprojekt och inte ersätta dessa. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder visserligen användningen av nya finansieringsinstrument (lån, lånegarantier och aktier) men betonar att detta bör ske utöver direkta bidrag till och samfinansiering av energiprojekt och inte ersätta dessa.

| 16. | Europaparlamentet uppmärksammar medlemsstaterna och kommissionen på att städer, särskilt små och medelstora städer och landsbygdssamhällen, bör kunna komma i fråga för direktstöd för energieffektivitets- och byggnadsrenoveringsprojekt, men även för projekt som är nations- och regionsöverskridande, eftersom de troligtvis inte klarar av att administrera användningen av andra finansieringsinstrument fullt ut. Parlamentet förslår därför att kommissionen bör utforma strategier för energieffektivisering på små orter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmärksammar medlemsstaterna och kommissionen på att städer, särskilt små och medelstora städer och landsbygdssamhällen, bör kunna komma i fråga för direktstöd för energieffektivitets- och byggnadsrenoveringsprojekt, men även för projekt som är nations- och regionsöverskridande, eftersom de troligtvis inte klarar av att administrera användningen av andra finansieringsinstrument fullt ut. Parlamentet förslår därför att kommissionen bör utforma strategier för energieffektivisering på små orter.

| 17. | Europaparlamentet anser att initiativ för främjande av energibesparingar på lokal och regional nivå bör stödjas, bland annat genom Eruf- och ESF-investeringar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att initiativ för främjande av energibesparingar på lokal och regional nivå bör stödjas, bland annat genom Eruf- och ESF-investeringar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett samarbetsprogram för hela EU baserat på erfarenheterna från programmet för partnersamverkan, i syfte att förbättra samarbetet mellan regioner där medlen kommer till användning i hög respektive i låg grad, samt underlätta spridningen av bästa praxis. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett samarbetsprogram för hela EU baserat på erfarenheterna från programmet för partnersamverkan, i syfte att förbättra samarbetet mellan regioner där medlen kommer till användning i hög respektive i låg grad, samt underlätta spridningen av bästa praxis.

Partnerskapsavtal

| 19. | För att projekt ska genomföras korrekt anser Europaparlamentet att regionala och lokala myndigheter bör rådfrågas om partnerskapsavtal så att de får en verklig möjlighet att påverka deras mål, utgifternas innehåll och deras genomförande. Parlamentet anser därför att partnerskapsprincipen bör stärkas. |
| --- | --- |

19.

För att projekt ska genomföras korrekt anser Europaparlamentet att regionala och lokala myndigheter bör rådfrågas om partnerskapsavtal så att de får en verklig möjlighet att påverka deras mål, utgifternas innehåll och deras genomförande. Parlamentet anser därför att partnerskapsprincipen bör stärkas.

| 20. | Europaparlamentet stöder därför flernivåstyrning och en decentraliserad strategi när det gäller energipolitik och energieffektivitet, vilket inbegriper bland annat borgmästaravtalet och ytterligare utveckling av initiativet smarta städer. Parlamentet anser även att man bör stödja främjandet av de bästa lösningarna på lokal och regional nivå med hjälp av informationskampanjer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder därför flernivåstyrning och en decentraliserad strategi när det gäller energipolitik och energieffektivitet, vilket inbegriper bland annat borgmästaravtalet och ytterligare utveckling av initiativet smarta städer. Parlamentet anser även att man bör stödja främjandet av de bästa lösningarna på lokal och regional nivå med hjälp av informationskampanjer.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att finansieringssystemen för sammanhållningspolitiken bör säkerställa att det tas full hänsyn till regionernas ekonomiska, sociala och territoriella särdrag. I detta sammanhang betonar parlamentet den roll som regionerna vid EU:s yttre gränser kan spela. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att finansieringssystemen för sammanhållningspolitiken bör säkerställa att det tas full hänsyn till regionernas ekonomiska, sociala och territoriella särdrag. I detta sammanhang betonar parlamentet den roll som regionerna vid EU:s yttre gränser kan spela.

| 22. | Europaparlamentet anser att förordningen om allmänna bestämmelser visserligen ger en möjlighet till allmän öronmärkning och andra tematiska mål, men att dessa åtgärder bör tillämpas på ett flexibelt sätt inom partnerskapsavtal för att medlemsstaterna och deras regioner ska kunna välja den effektivaste metoden för att uppfylla EU:s 2020-mål och sammanhållningspolitikens mål. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att förordningen om allmänna bestämmelser visserligen ger en möjlighet till allmän öronmärkning och andra tematiska mål, men att dessa åtgärder bör tillämpas på ett flexibelt sätt inom partnerskapsavtal för att medlemsstaterna och deras regioner ska kunna välja den effektivaste metoden för att uppfylla EU:s 2020-mål och sammanhållningspolitikens mål.

| 23. | Europaparlamentet framhäver behovet av att tillämpa breda bedömningskriterier för de energiprojekt som föreslås för finansiering genom sammanhållningspolitiken. Parlamentet konstaterar särskilt att skillnaderna mellan de geografiska förhållandena gör att det inte går att tillämpa samma energipolitik på alla regioner. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhäver behovet av att tillämpa breda bedömningskriterier för de energiprojekt som föreslås för finansiering genom sammanhållningspolitiken. Parlamentet konstaterar särskilt att skillnaderna mellan de geografiska förhållandena gör att det inte går att tillämpa samma energipolitik på alla regioner.

Genomförande och politiska förslag

| 24. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna visserligen ändrar sin energimix i enlighet med EU:s klimatmål, men att många regioner fortfarande är beroende av fossila bränslen. Parlamentet anser därför att alla dessa regioner bör uppmuntras att använda energikällor som är kompatibla med målen för en smart och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna visserligen ändrar sin energimix i enlighet med EU:s klimatmål, men att många regioner fortfarande är beroende av fossila bränslen. Parlamentet anser därför att alla dessa regioner bör uppmuntras att använda energikällor som är kompatibla med målen för en smart och hållbar tillväxt.

| 25. | Europaparlamentet understryker att valet av lokala energikällor måste övervägas noga så att de på bästa sätt smälter in i regionens landskapsbild. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att valet av lokala energikällor måste övervägas noga så att de på bästa sätt smälter in i regionens landskapsbild.

| 26. | Europaparlamentet anser att det krävs gemensamma ramar och mekanismer på EU-nivå så att myndigheter kan få tillgång till information från hela unionen i syfte att skaffa sig en djup förståelse för utvecklingen på energimarknaden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det krävs gemensamma ramar och mekanismer på EU-nivå så att myndigheter kan få tillgång till information från hela unionen i syfte att skaffa sig en djup förståelse för utvecklingen på energimarknaden.

| 27. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken kan spela en avgörande roll för att utveckla potentialen för nyskapande, forskning och utveckling, så att framtidens utmaningar på energiområdet kan omvandlas till möjligheter att stärka konkurrenskraften i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken kan spela en avgörande roll för att utveckla potentialen för nyskapande, forskning och utveckling, så att framtidens utmaningar på energiområdet kan omvandlas till möjligheter att stärka konkurrenskraften i EU:s ekonomi.

| 28. | Europaparlamentet stöder användningen av medel från sammanhållnings- och energipolitiken för gränsöverskridande projekt med partnerländer utanför EU, samt för nationella nätverk. Parlamentet betonar att gränsregioner i största möjliga utsträckning bör införlivas i EU-systemet så att en hållbar utveckling kan säkerställas på båda sidor om gränsen. Parlamentet understryker att bestämmelserna för EU:s energimarknad bör tillämpas på sådan finansiering, däribland det tredje energipaketet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder användningen av medel från sammanhållnings- och energipolitiken för gränsöverskridande projekt med partnerländer utanför EU, samt för nationella nätverk. Parlamentet betonar att gränsregioner i största möjliga utsträckning bör införlivas i EU-systemet så att en hållbar utveckling kan säkerställas på båda sidor om gränsen. Parlamentet understryker att bestämmelserna för EU:s energimarknad bör tillämpas på sådan finansiering, däribland det tredje energipaketet.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det nya förslaget om Fonden för ett sammanlänkat Europa, som ska bli ett ytterligare och kompletterande sammanhållningspolitiskt instrument, avsett att åtgärda de omfattande behoven av investeringar i modernisering och utbyggnad av den europeiska energiinfrastrukturen, och därmed bidra till att målen i Europa 2020-strategin uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så långt som möjligt samordna Sammanhållningsfonden och strukturfonderna med Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar det nya förslaget om Fonden för ett sammanlänkat Europa, som ska bli ett ytterligare och kompletterande sammanhållningspolitiskt instrument, avsett att åtgärda de omfattande behoven av investeringar i modernisering och utbyggnad av den europeiska energiinfrastrukturen, och därmed bidra till att målen i Europa 2020-strategin uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så långt som möjligt samordna Sammanhållningsfonden och strukturfonderna med Fonden för ett sammanlänkat Europa.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av gränsöverskridande strategier för en effektiv produktion, distribution och användning av energi inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet framhäver vikten av att anta EU-regler som reglerar förvaltarna av gränsöverskridande energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av gränsöverskridande strategier för en effektiv produktion, distribution och användning av energi inom ramen för målet europeiskt territoriellt samarbete och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Parlamentet framhäver vikten av att anta EU-regler som reglerar förvaltarna av gränsöverskridande energiinfrastruktur.

| 31. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiska medel bör tillhandahållas för att på ett strukturerat sätt tillhandahålla information till lokala och regionala myndigheter, små och medelstora företag och enskilda personer om de nationella system som finns för förnybar energi. Parlamentet påpekar att detta är nödvändigt framför allt i de medlemsstater där ett system med ursprungsintyg har antagits, eftersom risken finns att endast storskaliga energiprojekt gynnas. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiska medel bör tillhandahållas för att på ett strukturerat sätt tillhandahålla information till lokala och regionala myndigheter, små och medelstora företag och enskilda personer om de nationella system som finns för förnybar energi. Parlamentet påpekar att detta är nödvändigt framför allt i de medlemsstater där ett system med ursprungsintyg har antagits, eftersom risken finns att endast storskaliga energiprojekt gynnas.

| 32. | Europaparlamentet föreslår att full synergi mellan offentliga och privata medel ska utnyttjas i finansieringen av energiprojekt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet föreslår att full synergi mellan offentliga och privata medel ska utnyttjas i finansieringen av energiprojekt.

| 33. | Europaparlamentet stöder översynen av EU:s direktiv om mervärdesskatt 2006/112/EG så att det kan bli möjligt att minska den mervärdesskattesats som tillämpas på regionala, lokala och gränsöverskridande projekt för att öka energieffektiviteten och på köp av produkter i den högsta energieffektivitetsklassen enligt direktiv 2010/30/EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet stöder översynen av EU:s direktiv om mervärdesskatt 2006/112/EG så att det kan bli möjligt att minska den mervärdesskattesats som tillämpas på regionala, lokala och gränsöverskridande projekt för att öka energieffektiviteten och på köp av produkter i den högsta energieffektivitetsklassen enligt direktiv 2010/30/EU.

| 34. | Europaparlamentet anser att endast sådana projekt som syftar till att minska växthusgaserna och som avser anläggningarna i bilaga I till direktiv 2003/87/EG bör uteslutas från Eruf och Sammanhållningsfonden för att undvika oproportionella följder för mindre utvecklade regioner och inte fördröja deras övergång till att bli utsläppssnåla regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra och definiera vilka energisektorer som inte skulle komma i fråga för sammanhållningspolitiska medel och att inte tillämpa detta undantag på projekt i konvergensregioner. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att endast sådana projekt som syftar till att minska växthusgaserna och som avser anläggningarna i bilaga I till direktiv 2003/87/EG bör uteslutas från Eruf och Sammanhållningsfonden för att undvika oproportionella följder för mindre utvecklade regioner och inte fördröja deras övergång till att bli utsläppssnåla regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra och definiera vilka energisektorer som inte skulle komma i fråga för sammanhållningspolitiska medel och att inte tillämpa detta undantag på projekt i konvergensregioner.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att fjärrvärme- och kraftvärmeanläggningar är mycket vanliga särskilt i centrala och östra Europa. Parlamentet anser att uppgraderingar av sådana anläggningar och deras distributionsnät, samt vid behov uppförande av nya högeffektiva anläggningar, skulle ge positiva miljöeffekter. Sådana initiativ bör därför främjas och stödjas i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att fjärrvärme- och kraftvärmeanläggningar är mycket vanliga särskilt i centrala och östra Europa. Parlamentet anser att uppgraderingar av sådana anläggningar och deras distributionsnät, samt vid behov uppförande av nya högeffektiva anläggningar, skulle ge positiva miljöeffekter. Sådana initiativ bör därför främjas och stödjas i sammanhållningspolitiken.

Energieffektivitet, förnybara energikällor och infrastruktur

| 36. | Europaparlamentet håller med om att energieffektivitet är viktigt för EU:s energimål och bör främjas framför allt inom den tematiska koncentrationsstrukturen och de operativa programmen. Parlamentet anser att EU:s åtgärder bör främja energieffektivitet i de olika faserna vid produktion, distribution och förbrukning av energi. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet håller med om att energieffektivitet är viktigt för EU:s energimål och bör främjas framför allt inom den tematiska koncentrationsstrukturen och de operativa programmen. Parlamentet anser att EU:s åtgärder bör främja energieffektivitet i de olika faserna vid produktion, distribution och förbrukning av energi.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att investera i energieffektivitet och användning av förnybar energi, särskilt inom bostadssektorn. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att investera i energieffektivitet och användning av förnybar energi, särskilt inom bostadssektorn.

| 38. | Europaparlamentet anser att målet på 20 procent energieffektivisering samt målen för hållbarhet och konkurrenskraft inom EU kan nås om de gemensamma medlen för perioden 2014–2020 används på ett resursfrämjande sätt. Parlamentet understryker att en minskad förbrukning genom energieffektivisering är det mest hållbara sättet att minska beroendet av fossila bränslen vilket kan generera en importminskning med cirka 25 procent. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att målet på 20 procent energieffektivisering samt målen för hållbarhet och konkurrenskraft inom EU kan nås om de gemensamma medlen för perioden 2014–2020 används på ett resursfrämjande sätt. Parlamentet understryker att en minskad förbrukning genom energieffektivisering är det mest hållbara sättet att minska beroendet av fossila bränslen vilket kan generera en importminskning med cirka 25 procent.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av sammanhållningspolitiken och dess tilldelade finansiella resurser för full utveckling av infrastruktur och nätverk för energilagring och energiöverföring (varvid tyngdpunkten särskilt ska vila vid smarta nät och smart distribution) mellan medlemsstaterna och alla regioner i EU, inbegripet de yttersta randområdena, så att den inre marknaden för energi kan fullbordas och fungera, för en överkomlig, trygg och hållbar energiförsörjning och för att målet om konvergens mellan EU:s regioner ska kunna nås, samtidigt som man tar hänsyn till unionsmedborgarnas behov i alla medlemsstater. Parlamentet betonar att ingen region i medlemsstaterna ska vara avskuren från Europas gas- och elnät efter 2015, eller vara otillräckligt ansluten till energinäten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar vikten av sammanhållningspolitiken och dess tilldelade finansiella resurser för full utveckling av infrastruktur och nätverk för energilagring och energiöverföring (varvid tyngdpunkten särskilt ska vila vid smarta nät och smart distribution) mellan medlemsstaterna och alla regioner i EU, inbegripet de yttersta randområdena, så att den inre marknaden för energi kan fullbordas och fungera, för en överkomlig, trygg och hållbar energiförsörjning och för att målet om konvergens mellan EU:s regioner ska kunna nås, samtidigt som man tar hänsyn till unionsmedborgarnas behov i alla medlemsstater. Parlamentet betonar att ingen region i medlemsstaterna ska vara avskuren från Europas gas- och elnät efter 2015, eller vara otillräckligt ansluten till energinäten.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet att utveckla ett integrerat och sammanlänkat energisystem och lokala och regionala smarta distributions- och transmissionsnät för el och gas samt lagringsanläggningar. Parlamentet anser att den tematiska koncentrationen för energi bör främja uppbyggnad och renovering av nät för förnybara energikällor, såsom hållbar produktion av biogas. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet att utveckla ett integrerat och sammanlänkat energisystem och lokala och regionala smarta distributions- och transmissionsnät för el och gas samt lagringsanläggningar. Parlamentet anser att den tematiska koncentrationen för energi bör främja uppbyggnad och renovering av nät för förnybara energikällor, såsom hållbar produktion av biogas.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken bör bidra till en lämplig balans av energiflödena över medlemsstaternas gränser i syfte att undvika eventuella risker för strömavbrott (exempelvis med hjälp av transformatorer). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken bör bidra till en lämplig balans av energiflödena över medlemsstaternas gränser i syfte att undvika eventuella risker för strömavbrott (exempelvis med hjälp av transformatorer).

| 42. | Europaparlamentet noterar behovet av energieffektivitet och utveckling av förnybara energikällor i landsbygdsområden. Parlamentet understryker att möjligheterna att spara energi i hushåll på landsbygden har förbättrats, vilket kan kräva innovativa finansieringssystem, eftersom landsbygdssamhällen saknar de nödvändiga finansiella institutionerna som kan stödja sådana projekt. Parlamentet stöder åtgärder som syftar till att underlätta tillgången till ny teknik i landsbygdsområden, i synnerhet mikrogenerering. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar behovet av energieffektivitet och utveckling av förnybara energikällor i landsbygdsområden. Parlamentet understryker att möjligheterna att spara energi i hushåll på landsbygden har förbättrats, vilket kan kräva innovativa finansieringssystem, eftersom landsbygdssamhällen saknar de nödvändiga finansiella institutionerna som kan stödja sådana projekt. Parlamentet stöder åtgärder som syftar till att underlätta tillgången till ny teknik i landsbygdsområden, i synnerhet mikrogenerering.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att energipolitiken är ”landbygdsvänlig” genom att på ett mer heltäckande och samordnat sätt hantera de svårigheter och möjligheter som landsbygdsområden ställs inför när det gäller energiförbrukning och energiproduktion. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att energipolitiken är ”landbygdsvänlig” genom att på ett mer heltäckande och samordnat sätt hantera de svårigheter och möjligheter som landsbygdsområden ställs inför när det gäller energiförbrukning och energiproduktion.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att det fortfarande finns en outnyttjad potential för energieffektivisering i byggsektorn och transportsektorn. Investeringar i isolering av byggnader och energisnål transport vore en möjlighet att öka sysselsättningen i dessa sektorer. Parlamentet anser att fleråriga mål bör fastställas på dessa områden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att det fortfarande finns en outnyttjad potential för energieffektivisering i byggsektorn och transportsektorn. Investeringar i isolering av byggnader och energisnål transport vore en möjlighet att öka sysselsättningen i dessa sektorer. Parlamentet anser att fleråriga mål bör fastställas på dessa områden.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en obalans i användningen av hållbara energikällor mellan olika medlemsstater, och framhåller de potentiella stordriftsfördelarna med det gränsöverskridande samarbetet när det gäller hållbar användning av resurser och energieffektivitet. Parlamentet anser att sådana åtgärder som främjar resurseffektivitet och återvinning av material bör stärkas. Parlamentet betonar risken för koldioxidläckage och dess följder för regional utveckling och social sammanhållning, och anser därför att det krävs en lämplig balans mellan genomförandet av EU:s klimatmål och tryggad energiförsörjning för Europas regioner, vilket är en förutsättning för en hållbar och konkurrenskraftig tillväxt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att det finns en obalans i användningen av hållbara energikällor mellan olika medlemsstater, och framhåller de potentiella stordriftsfördelarna med det gränsöverskridande samarbetet när det gäller hållbar användning av resurser och energieffektivitet. Parlamentet anser att sådana åtgärder som främjar resurseffektivitet och återvinning av material bör stärkas. Parlamentet betonar risken för koldioxidläckage och dess följder för regional utveckling och social sammanhållning, och anser därför att det krävs en lämplig balans mellan genomförandet av EU:s klimatmål och tryggad energiförsörjning för Europas regioner, vilket är en förutsättning för en hållbar och konkurrenskraftig tillväxt.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av och fördelen med att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden används för att förverkliga de informations- och kommunikationsnätverk som behövs för att utveckla ett pålitligt och hållfast smart energinät för EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar vikten av och fördelen med att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden används för att förverkliga de informations- och kommunikationsnätverk som behövs för att utveckla ett pålitligt och hållfast smart energinät för EU.

Konkurrenskraft, sysselsättning och bekämpning av energifattigdom

| 47. | Europaparlamentet betonar att investeringar i energiinfrastruktur, energisnålt byggande och energisnåla transporter är direkt kopplade till skapandet av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att investeringar i energiinfrastruktur, energisnålt byggande och energisnåla transporter är direkt kopplade till skapandet av nya arbetstillfällen.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar till ett utbyte av bästa praxis inom EU så att man kan övervaka hur den planerade energipolitiken påverkar energifattigdom. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar till ett utbyte av bästa praxis inom EU så att man kan övervaka hur den planerade energipolitiken påverkar energifattigdom.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att splittringen på EU:s energimarknad måste åtgärdas genom att hinder och flaskhalsar avlägsnas, både inom relevant lagstiftning och i fråga om möjligheterna att få offentliga och privata ekonomiska medel för att utveckla och genomföra projekt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller att splittringen på EU:s energimarknad måste åtgärdas genom att hinder och flaskhalsar avlägsnas, både inom relevant lagstiftning och i fråga om möjligheterna att få offentliga och privata ekonomiska medel för att utveckla och genomföra projekt.

o

o o

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/74 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/74

---

P7_TA(2013)0018

Möjligheterna att införa stabilitetsobligationer

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2013 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (2012/2028(INI))

(2015/C 440/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av unionens ramar för förstärkt ekonomisk styrning, inklusive det så kallade ”sexpacket”, de förslag om ”tvåpacket” som parlamentet godkänt och den i unionsrätten inlemmade finanspolitiska pakten i enlighet med artikel 16 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (TSCG). |
| --- | --- |

—

med beaktande av unionens ramar för förstärkt ekonomisk styrning, inklusive det så kallade ”sexpacket”, de förslag om ”tvåpacket” som parlamentet godkänt och den i unionsrätten inlemmade finanspolitiska pakten i enlighet med artikel 16 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (TSCG).

| — | med beaktande av de två rapporterna från Europeiska rådets ordförande, båda med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union, av den 26 juni 2012 (1) respektive den 12 oktober 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två rapporterna från Europeiska rådets ordförande, båda med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union, av den 26 juni 2012 (1) respektive den 12 oktober 2012 (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet den 28–29 juni 2012 om att utforska sätt att förbättra euroområdets ekonomiska och finansiella arkitektur (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet den 28–29 juni 2012 om att utforska sätt att förbättra euroområdets ekonomiska och finansiella arkitektur (3),

| — | med beaktande av artikel 125 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 125 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningar (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (5),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 23 november 2011 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 23 november 2011 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (COM(2011)0818),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2012 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2012 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (6),

| — | med beaktande av den färdplan som är bilagd denna resolution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan som är bilagd denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A7-0402/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A7-0402/2012), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har begärt att kommissionen ska lägga fram en rapport om möjligheten att införa euroobligationer, vilket var en central del i överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om paketet om ekonomisk styrning (”sexpacket”). |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har begärt att kommissionen ska lägga fram en rapport om möjligheten att införa euroobligationer, vilket var en central del i överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om paketet om ekonomisk styrning (”sexpacket”).

| B. | Men grönboken har ett brett offentligt samråd om konceptet stabilitetsobligationer inletts. I grönboken undersöks huruvida det vore genomförbart att euroområdets medlemsstater genomförde gemensamma emissioner av statsobligationer, och de villkor som måste uppfyllas för detta diskuteras. |
| --- | --- |

B.

Men grönboken har ett brett offentligt samråd om konceptet stabilitetsobligationer inletts. I grönboken undersöks huruvida det vore genomförbart att euroområdets medlemsstater genomförde gemensamma emissioner av statsobligationer, och de villkor som måste uppfyllas för detta diskuteras.

| C. | Situationen i euroområdet är unik, eftersom de deltagande medlemsstaterna har samma valuta men saknar en gemensam finanspolitik och en gemensam obligationsmarknad, men man ska inte heller bortse från det större unionsperspektivet. Det finns dock skäl att välkomna förslagen i de två rapporter som lagts fram av ordföranden för Europeiska rådet, båda med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union, som en god utgångspunkt för vägen mot en solid och verklig EMU. |
| --- | --- |

C.

Situationen i euroområdet är unik, eftersom de deltagande medlemsstaterna har samma valuta men saknar en gemensam finanspolitik och en gemensam obligationsmarknad, men man ska inte heller bortse från det större unionsperspektivet. Det finns dock skäl att välkomna förslagen i de två rapporter som lagts fram av ordföranden för Europeiska rådet, båda med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union, som en god utgångspunkt för vägen mot en solid och verklig EMU.

| D. | Artikel 125 i fördraget om EUF-fördraget förbjuder medlemsstaterna att åta sig en annan medlemsstats förpliktelser. |
| --- | --- |

D.

Artikel 125 i fördraget om EUF-fördraget förbjuder medlemsstaterna att åta sig en annan medlemsstats förpliktelser.

| E. | Den penningpolitik som Europeiska centralbanken (ECB) för är inte någon lösning på medlemsstaternas finanspolitiska och strukturella problem och dess icke-standardåtgärder har begränsad effektivitet. |
| --- | --- |

E.

Den penningpolitik som Europeiska centralbanken (ECB) för är inte någon lösning på medlemsstaternas finanspolitiska och strukturella problem och dess icke-standardåtgärder har begränsad effektivitet.

| F. | Ingen federal stat (t.ex. Förenta staterna och Tyskland) utfärdar någon motsvarighet till de euroobligationer som anges i grönbokens alternativ 1 och 2 och som gör euroobligationer till ett helt nytt koncept som inte kan jämföras med de beprövade och pålitliga amerikanska ”treasury bonds” och tyska ”Bundesanleihen”. |
| --- | --- |

F.

Ingen federal stat (t.ex. Förenta staterna och Tyskland) utfärdar någon motsvarighet till de euroobligationer som anges i grönbokens alternativ 1 och 2 och som gör euroobligationer till ett helt nytt koncept som inte kan jämföras med de beprövade och pålitliga amerikanska ”treasury bonds” och tyska ”Bundesanleihen”.

| G. | Medlemsstaterna har svårigheter att få finansiering till rimliga räntor till följd av marknadernas misstro mot den offentliga skuldsättningen, de europeiska bankernas situation och de europeiska ledarnas förmåga att vidta resoluta åtgärder för att försvara och fullborda den gemensamma valutan. |
| --- | --- |

G.

Medlemsstaterna har svårigheter att få finansiering till rimliga räntor till följd av marknadernas misstro mot den offentliga skuldsättningen, de europeiska bankernas situation och de europeiska ledarnas förmåga att vidta resoluta åtgärder för att försvara och fullborda den gemensamma valutan.

| H. | Krisen har inte bara visat hur ömsesidigt beroende euroområdets medlemsstater är av varandra utan också hur nödvändigt det är med en robust finanspolitisk union med effektiva mekanismer för att korrigera en ohållbar finanspolitisk utveckling, makroekonomiska obalanser, skuldnivåer och de övre gränserna för medlemsstaternas budgetbalans. |
| --- | --- |

H.

Krisen har inte bara visat hur ömsesidigt beroende euroområdets medlemsstater är av varandra utan också hur nödvändigt det är med en robust finanspolitisk union med effektiva mekanismer för att korrigera en ohållbar finanspolitisk utveckling, makroekonomiska obalanser, skuldnivåer och de övre gränserna för medlemsstaternas budgetbalans.

| I. | Trovärdiga åtaganden för tillväxtinriktade konsolideringsåtgärder är en förutsättning för en hållbar lösning av de alltför stora skulderna och underskotten i de flesta av euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Trovärdiga åtaganden för tillväxtinriktade konsolideringsåtgärder är en förutsättning för en hållbar lösning av de alltför stora skulderna och underskotten i de flesta av euroområdets medlemsstater.

| J. | Ett ömsesidigt ansvar för euroområdets statsskulder kan i sig inte kompensera euroområdets förlorade konkurrenskraft. |
| --- | --- |

J.

Ett ömsesidigt ansvar för euroområdets statsskulder kan i sig inte kompensera euroområdets förlorade konkurrenskraft.

| K. | Gemensamma emissioner av skuldpapper under solidariskt ansvar och en ökad finanspolitisk integration och en förstärkt budgetdisciplin och budgetkontroll är två sidor av samma mynt. |
| --- | --- |

K.

Gemensamma emissioner av skuldpapper under solidariskt ansvar och en ökad finanspolitisk integration och en förstärkt budgetdisciplin och budgetkontroll är två sidor av samma mynt.

| 1. | Europaparlamentet noterar de avsevärda ansträngningarna för att lindra och lösa krisen, och understryker de nya förstärkta ramarna för styrning inom EMU, de senaste överenskommelserna om räddningsfonden och de beslut som ECB fattat. Dock behövs det fortfarande en överenskommelse om en varaktig lösning, så att man kan komma fram till ett balanserat angreppssätt som kombinerar solidaritet och ansvarstagande inom euroområdet. Parlamentet påminner om att tre medlemsstater utanför euroområdet också har mottagit hjälp för att övervinna sina statsskuldskriser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar de avsevärda ansträngningarna för att lindra och lösa krisen, och understryker de nya förstärkta ramarna för styrning inom EMU, de senaste överenskommelserna om räddningsfonden och de beslut som ECB fattat. Dock behövs det fortfarande en överenskommelse om en varaktig lösning, så att man kan komma fram till ett balanserat angreppssätt som kombinerar solidaritet och ansvarstagande inom euroområdet. Parlamentet påminner om att tre medlemsstater utanför euroområdet också har mottagit hjälp för att övervinna sina statsskuldskriser.

| 2. | Europaparlamentet förblir mycket oroat över den pågående eurokrisen och det hot som den utgör mot välfärden för miljontals personer som lever i fattigdom och arbetslöshet i EU. För att bevara den ekonomiska och monetära unionens integritet, samtidigt som man genomför strukturreformer och utvecklar en finanspolitisk kapacitet för euroområdet som kan bidra till att absorbera landsspecifika ekonomiska chocker eller underlätta sådana strukturreformer, måste man finna alternativa sätt – som inte bara innebär utnyttjande av räddningsmekanismer som t.ex. ESM och EFSF – att ge medlemsstaterna fortsatt tillgång till marknaderna eller att minska deras lånekostnader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förblir mycket oroat över den pågående eurokrisen och det hot som den utgör mot välfärden för miljontals personer som lever i fattigdom och arbetslöshet i EU. För att bevara den ekonomiska och monetära unionens integritet, samtidigt som man genomför strukturreformer och utvecklar en finanspolitisk kapacitet för euroområdet som kan bidra till att absorbera landsspecifika ekonomiska chocker eller underlätta sådana strukturreformer, måste man finna alternativa sätt – som inte bara innebär utnyttjande av räddningsmekanismer som t.ex. ESM och EFSF – att ge medlemsstaterna fortsatt tillgång till marknaderna eller att minska deras lånekostnader.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 30 juni 2012 att utforska på vilka sätt euroområdets ekonomiska och finansiella arkitektur kan förbättras, samtidigt som man undviker moraliska risker och uppnår sunda och hållbara offentliga finanser. En långsiktig vision för en starkare union måste bygga på förstärkt demokratisk legitimitet, baserad på gemenskapsmetoden och åtföljd av en tidssatt färdplan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 30 juni 2012 att utforska på vilka sätt euroområdets ekonomiska och finansiella arkitektur kan förbättras, samtidigt som man undviker moraliska risker och uppnår sunda och hållbara offentliga finanser. En långsiktig vision för en starkare union måste bygga på förstärkt demokratisk legitimitet, baserad på gemenskapsmetoden och åtföljd av en tidssatt färdplan.

| 4. | Europaparlamentet noterar att Europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM), Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) är de viktigaste brandväggar som EU hittills skapat. ESM:s roll när det gäller solvensfrågor och avgränsningar får inte glömmas bort i framtiden. Parlamentet välkomnar den utfästelse som Europeiska rådet gjorde den 18–19 oktober 2012, nämligen att när en effektiv gemensam tillsynsmekanism är etablerad, och där ECB är involverad, skulle ESM, efter ett beslut fattat i laga ordning, kunna rekapitalisera europeiska banker direkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att Europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM), Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) är de viktigaste brandväggar som EU hittills skapat. ESM:s roll när det gäller solvensfrågor och avgränsningar får inte glömmas bort i framtiden. Parlamentet välkomnar den utfästelse som Europeiska rådet gjorde den 18–19 oktober 2012, nämligen att när en effektiv gemensam tillsynsmekanism är etablerad, och där ECB är involverad, skulle ESM, efter ett beslut fattat i laga ordning, kunna rekapitalisera europeiska banker direkt.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det krävs en trovärdig strategi för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer i alla medlemsstater för att återställa finanspolitisk trovärdighet, och att dessa är centrala för att uppnå en hållbar betalningsbalans och sunda och hållbara offentliga finanser. Sunda statliga finanser är nödvändiga för att man ska kunna införa ett gemensamt system för emittering av låneinstrument, och få detta att fungera. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det krävs en trovärdig strategi för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer i alla medlemsstater för att återställa finanspolitisk trovärdighet, och att dessa är centrala för att uppnå en hållbar betalningsbalans och sunda och hållbara offentliga finanser. Sunda statliga finanser är nödvändiga för att man ska kunna införa ett gemensamt system för emittering av låneinstrument, och få detta att fungera.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att grönboken lagts fram, vilket uppfyller ett sedan länge ställt krav från Europaparlamentet. Införandet av stabilitetsobligationer skulle vara lika viktigt som införandet av den gemensamma valutan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att grönboken lagts fram, vilket uppfyller ett sedan länge ställt krav från Europaparlamentet. Införandet av stabilitetsobligationer skulle vara lika viktigt som införandet av den gemensamma valutan.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den finanspolitiska konsolideringen och de strukturreformer som medlemsstaterna har genomfört, och inser vilka svåra och krävande ansträngningar som begärs av Europas medborgare. Medlemsstaterna uppmanas enträget att fortsätta att leva upp till de åtaganden och överenskommelser som ingåtts när det gäller den finanspolitiska konsolideringen, samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till den makroekonomiska situationen, och att anstränga sig ytterligare för att minska de alltför stora underskotten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den finanspolitiska konsolideringen och de strukturreformer som medlemsstaterna har genomfört, och inser vilka svåra och krävande ansträngningar som begärs av Europas medborgare. Medlemsstaterna uppmanas enträget att fortsätta att leva upp till de åtaganden och överenskommelser som ingåtts när det gäller den finanspolitiska konsolideringen, samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till den makroekonomiska situationen, och att anstränga sig ytterligare för att minska de alltför stora underskotten.

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över att investerare och finansmarknadsaktörer, trots de reform- och konsolideringsansträngningar som medlemsstaterna har gjort, inte i tillräcklig grad erkänner gjorda ansträngningar utan fortsätter att utöva spekulativa påtryckningar på politiken, vilket kommer till uttryck i ökande räntedifferenser och hög volatilitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är djupt oroat över att investerare och finansmarknadsaktörer, trots de reform- och konsolideringsansträngningar som medlemsstaterna har gjort, inte i tillräcklig grad erkänner gjorda ansträngningar utan fortsätter att utöva spekulativa påtryckningar på politiken, vilket kommer till uttryck i ökande räntedifferenser och hög volatilitet.

| 9. | Europaparlamentet anser att det finns ett brådskande behov av att agera för att stödja en mer långsiktig strategi för euroområdet som garanterar sunda offentliga finanser, hållbar tillväxt, social sammanhållning och hög sysselsättningsnivå, samtidigt som man förebygger moraliska risker och stöder konvergens genom att gå mot en finanspolitisk union. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att rapporten från ordförandena från Europeiska rådet, kommissionen, eurogruppen och ECB har inlett en debatt om en övergripande, ambitiös och trovärdig strategi. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det finns ett brådskande behov av att agera för att stödja en mer långsiktig strategi för euroområdet som garanterar sunda offentliga finanser, hållbar tillväxt, social sammanhållning och hög sysselsättningsnivå, samtidigt som man förebygger moraliska risker och stöder konvergens genom att gå mot en finanspolitisk union. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att rapporten från ordförandena från Europeiska rådet, kommissionen, eurogruppen och ECB har inlett en debatt om en övergripande, ambitiös och trovärdig strategi.

| 10. | Europaparlamentet noterar de tecken på allvarliga spänningar på marknaderna för skuldpapper från enheter under centralstaten, och hur detta är kopplat till påfrestningarna i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar de tecken på allvarliga spänningar på marknaderna för skuldpapper från enheter under centralstaten, och hur detta är kopplat till påfrestningarna i respektive medlemsstat.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstater med stora skulder från offentliga emittenter på lägre nivå än centralstaten att inrätta mekanismer för att utfärda gemensamma stabilitetsobligationer som är kopplade till villkor avseende finanspolitisk disciplin och som minskar påfrestningarna för dessa skuldpapper till nivåer som motsvarar medlemsstatens. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstater med stora skulder från offentliga emittenter på lägre nivå än centralstaten att inrätta mekanismer för att utfärda gemensamma stabilitetsobligationer som är kopplade till villkor avseende finanspolitisk disciplin och som minskar påfrestningarna för dessa skuldpapper till nivåer som motsvarar medlemsstatens.

| 12. | Parlamentet välkomnar att euron nu intar andra plats i världen som global reservvaluta. Det ligger i euroområdets långsiktiga strategiska intresse att ta tillvara alla fördelar med euron, såsom möjligheten att skapa en gemensam likvid och diversifierad obligationsmarknad och förstärka euron som global reservvaluta. Detta kräver en integrerad europeisk finansiell, ekonomisk och budgetmässig ram. |
| --- | --- |

12.

Parlamentet välkomnar att euron nu intar andra plats i världen som global reservvaluta. Det ligger i euroområdets långsiktiga strategiska intresse att ta tillvara alla fördelar med euron, såsom möjligheten att skapa en gemensam likvid och diversifierad obligationsmarknad och förstärka euron som global reservvaluta. Detta kräver en integrerad europeisk finansiell, ekonomisk och budgetmässig ram.

| 13. | Europaparlamentet noterar att en integrerad budgetram är nödvändig för att garantera en sund budgetpolitik, vilken omfattar samordning, gemensamt beslutsfattande, bättre efterlevnad av reglerna samt proportionerliga steg i riktning mot gemensam emission av skuldebrev, och att vissa av modellerna för ömsesidigt ansvar för offentliga skulder för närvarande kan strida mot grundlagsbestämmelserna i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att en integrerad budgetram är nödvändig för att garantera en sund budgetpolitik, vilken omfattar samordning, gemensamt beslutsfattande, bättre efterlevnad av reglerna samt proportionerliga steg i riktning mot gemensam emission av skuldebrev, och att vissa av modellerna för ömsesidigt ansvar för offentliga skulder för närvarande kan strida mot grundlagsbestämmelserna i vissa medlemsstater.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att den nuvarande situationen på kort sikt har lett till en ”flykt till kvalitet” (jakt på de säkraste tillgångarna, även med mycket låg avkastning) vilket leder till finansieringsutmaningar för banker och andra finansinstitut. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att den nuvarande situationen på kort sikt har lett till en ”flykt till kvalitet” (jakt på de säkraste tillgångarna, även med mycket låg avkastning) vilket leder till finansieringsutmaningar för banker och andra finansinstitut.

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över kopplingarna mellan banker som innehar stora mängder av etableringsstatens obligationer, vilket skapar olyckliga återkopplingseffekter när påfrestningarna på statspapper blir till tryck på bankerna. Parlamentet påminner om att diversifiering av tillgångar och skulder är ett verktyg för att garantera stabilitet och en av de outnyttjade fördelarna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över kopplingarna mellan banker som innehar stora mängder av etableringsstatens obligationer, vilket skapar olyckliga återkopplingseffekter när påfrestningarna på statspapper blir till tryck på bankerna. Parlamentet påminner om att diversifiering av tillgångar och skulder är ett verktyg för att garantera stabilitet och en av de outnyttjade fördelarna med den inre marknaden.

| 16. | Europaparlamentet betonar att alla nuvarande och framtida instrument eller institutioner som i egentlig eller vid bemärkelse är en del av unionens ramar för ekonomisk styrning måste få demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att alla nuvarande och framtida instrument eller institutioner som i egentlig eller vid bemärkelse är en del av unionens ramar för ekonomisk styrning måste få demokratisk legitimitet.

| 17. | Europaparlamentet anser att utsikterna att gemensamma obligationer införs kan bli en stark signal till finansmarknaderna, bidra till att behålla integriteten i EMU, förstärka en återgång till ekonomisk stabilitet och minska osäkerheten, förutsatt att det görs framsteg när det gäller den finansiella och budgetmässiga integrationen och tillsynen i EU. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att ordningsföljden är en nyckelfråga och kräver en bindande färdplan, i likhet med Maastrichtkriterierna för införandet av den gemensamma valutan. Parlamentet efterlyser ytterligare förtydliganden avseende kommissionens förslag att sätta villkor för emission av gemensamma obligationer, t.ex. respekt för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att utsikterna att gemensamma obligationer införs kan bli en stark signal till finansmarknaderna, bidra till att behålla integriteten i EMU, förstärka en återgång till ekonomisk stabilitet och minska osäkerheten, förutsatt att det görs framsteg när det gäller den finansiella och budgetmässiga integrationen och tillsynen i EU. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att ordningsföljden är en nyckelfråga och kräver en bindande färdplan, i likhet med Maastrichtkriterierna för införandet av den gemensamma valutan. Parlamentet efterlyser ytterligare förtydliganden avseende kommissionens förslag att sätta villkor för emission av gemensamma obligationer, t.ex. respekt för stabilitets- och tillväxtpakten.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen definierar utträdes- och inträdeskriterier på grundval av en stark finanspolitisk konsolidering och budgetdisciplin samtidigt som man beaktar den nuvarande krisen och de finanspolitiska justeringar som görs i ett antal euromedlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen definierar utträdes- och inträdeskriterier på grundval av en stark finanspolitisk konsolidering och budgetdisciplin samtidigt som man beaktar den nuvarande krisen och de finanspolitiska justeringar som görs i ett antal euromedlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet noterar de positiva och negativa utvecklingstendenserna sedan 1999 i euroområdet och betonar att räntekonvergensen för statspapper skapat incitament för uppbyggnad av ohållbara skuldnivåer. Parlamentet konstaterar att det i den offentliga och politiska debatten föreslås möjligheter för en partiell emission av gemensamma skuldpapper, såsom ett sammanförande av vissa korta finansieringsinstrument på begränsad och villkorad basis (euroväxlar) eller en gradvis överföring till en skuldinlösenfond. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar de positiva och negativa utvecklingstendenserna sedan 1999 i euroområdet och betonar att räntekonvergensen för statspapper skapat incitament för uppbyggnad av ohållbara skuldnivåer. Parlamentet konstaterar att det i den offentliga och politiska debatten föreslås möjligheter för en partiell emission av gemensamma skuldpapper, såsom ett sammanförande av vissa korta finansieringsinstrument på begränsad och villkorad basis (euroväxlar) eller en gradvis överföring till en skuldinlösenfond.

| 20. | Europaparlamentet betonar att varje steg mot gemensamma emissioner av obligationer bör ske med ett fullt beaktande av ett inremarknadsperspektiv och garantera att inga onödiga hinder eller obalanser skapas mellan deltagande och icke-deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att varje steg mot gemensamma emissioner av obligationer bör ske med ett fullt beaktande av ett inremarknadsperspektiv och garantera att inga onödiga hinder eller obalanser skapas mellan deltagande och icke-deltagande medlemsstater.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att varje medlemsstat är förpliktigad att betala tillbaka hela sin skuld, även enligt ett system med gemensamma obligationer. Emission av gemensamma obligationer är inte någon garanti mot att en medlemsstat ställer in betalningarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att varje medlemsstat är förpliktigad att betala tillbaka hela sin skuld, även enligt ett system med gemensamma obligationer. Emission av gemensamma obligationer är inte någon garanti mot att en medlemsstat ställer in betalningarna.

| 22. | För att skydda EU:s skattebetalare anser Europaparlamentet att man endast ska överväga gemensamt emitterade obligationer som garanterar en strikt förmånsrätt för innehavarna av dessa obligationer. |
| --- | --- |

22.

För att skydda EU:s skattebetalare anser Europaparlamentet att man endast ska överväga gemensamt emitterade obligationer som garanterar en strikt förmånsrätt för innehavarna av dessa obligationer.

| 23. | Europaparlamentet erkänner att bristande konkurrenskraft och uteblivna strukturreformer är avgörande realekonomiska faktorer för en stadig försämring av ett lands ekonomiska situation. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner att bristande konkurrenskraft och uteblivna strukturreformer är avgörande realekonomiska faktorer för en stadig försämring av ett lands ekonomiska situation.

| 24. | Europaparlamentet noterar att förslagen om euroobligationer innehåller sätt att minska tillgången till obligationer för medlemsstater som tappar kontroller över sina budgetar. Parlamentet kräver därför att det ska finnas mekanismer som kan hjälpa dessa medlemsstater som upplever svårigheter i form av en likviditetskris (i motsats till en soliditetskris) och som utesluts från emissionerna av gemensamma obligationer. Parlamentet anser att ESM bör behållas i detta syfte. Parlamentet anser att ESM bör bli föremål för gemenskapsmetoden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att förslagen om euroobligationer innehåller sätt att minska tillgången till obligationer för medlemsstater som tappar kontroller över sina budgetar. Parlamentet kräver därför att det ska finnas mekanismer som kan hjälpa dessa medlemsstater som upplever svårigheter i form av en likviditetskris (i motsats till en soliditetskris) och som utesluts från emissionerna av gemensamma obligationer. Parlamentet anser att ESM bör behållas i detta syfte. Parlamentet anser att ESM bör bli föremål för gemenskapsmetoden.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla fördelningskriterierna för lånen till medlemsstaterna, då det i grönboken endast sägs att detta skulle göras ”i enlighet med deras behov”. Parlamentet insisterar på att förmågan att betala för sina skulder bör vara ett av de centrala fördelningskriterierna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla fördelningskriterierna för lånen till medlemsstaterna, då det i grönboken endast sägs att detta skulle göras ”i enlighet med deras behov”. Parlamentet insisterar på att förmågan att betala för sina skulder bör vara ett av de centrala fördelningskriterierna.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att det i kommissionens grönbok anges att den övre gränsen på 60 procent av BNP i förslaget om blå obligationer är för högt för att säkra stabiliteten i systemet, och begär ytterligare förtydliganden avseende denna gräns. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller att det i kommissionens grönbok anges att den övre gränsen på 60 procent av BNP i förslaget om blå obligationer är för högt för att säkra stabiliteten i systemet, och begär ytterligare förtydliganden avseende denna gräns.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utarbeta en färdplan för att på kort sikt finna en utväg ur den rådande krisen och för att på lång sikt gå mot en finanspolitisk union genom att komplettera, förstärka och fördjupa den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utarbeta en färdplan för att på kort sikt finna en utväg ur den rådande krisen och för att på lång sikt gå mot en finanspolitisk union genom att komplettera, förstärka och fördjupa den ekonomiska och monetära unionen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet där man undersöker alternativa färdplaner och, om så är lämpligt, rekommenderar en av dem för en gemensam emission av offentliga skuldinstrument, med beaktande av ekonomiska, budgetmässiga och rättsliga förutsättningar. I detta sammanhang och parallellt till Van Rompuys rapport av den 12 oktober 2012 bör kommissionen ägna särskilt uppmärksamhet åt möjligheten att införa en skuldinlösenfond som tillfälligt kombinerar en gemensam emission av skuldinstrument och strikta regler för finanspolitisk korrigering i de medlemsstater vilkas skuldsättning överstiger 60 procent av BNP, där deltagande länder åtar sig att betala tillbaka de alltför stora skulderna under en period på normalt 25 år, vilket är en längre period än den som föreskrivs i den förnyade stabilitets- och tillväxtpakten men som på samma sätt, i praktiken, skulle kräva tillräcklig ekonomisk tillväxt och mycket strikt finansiell disciplin. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet där man undersöker alternativa färdplaner och, om så är lämpligt, rekommenderar en av dem för en gemensam emission av offentliga skuldinstrument, med beaktande av ekonomiska, budgetmässiga och rättsliga förutsättningar. I detta sammanhang och parallellt till Van Rompuys rapport av den 12 oktober 2012 bör kommissionen ägna särskilt uppmärksamhet åt möjligheten att införa en skuldinlösenfond som tillfälligt kombinerar en gemensam emission av skuldinstrument och strikta regler för finanspolitisk korrigering i de medlemsstater vilkas skuldsättning överstiger 60 procent av BNP, där deltagande länder åtar sig att betala tillbaka de alltför stora skulderna under en period på normalt 25 år, vilket är en längre period än den som föreskrivs i den förnyade stabilitets- och tillväxtpakten men som på samma sätt, i praktiken, skulle kräva tillräcklig ekonomisk tillväxt och mycket strikt finansiell disciplin.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att utge gemensamma kortfristiga lån i form av euroväxlar (”eurobills”) i enlighet med Van Rompuys rapport av den 12 oktober 2012 för att skydda medlemsstater med en i grunden hållbar finanspolitik från likviditetsproblem på grund av massuttag, den ömsesidigt förstärkande kopplingen mellan statsskulds- och bankkris och de panikdrivna negativa externa effekter som skapar massiva marknadssnedvridningar och genererar implicita subventioner till medlemsstater som åtnjuter abnormt låga räntor på sina statspapper. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att utge gemensamma kortfristiga lån i form av euroväxlar (”eurobills”) i enlighet med Van Rompuys rapport av den 12 oktober 2012 för att skydda medlemsstater med en i grunden hållbar finanspolitik från likviditetsproblem på grund av massuttag, den ömsesidigt förstärkande kopplingen mellan statsskulds- och bankkris och de panikdrivna negativa externa effekter som skapar massiva marknadssnedvridningar och genererar implicita subventioner till medlemsstater som åtnjuter abnormt låga räntor på sina statspapper.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att studera genomförbarheten i att gå mot ett system med ”European Safe Bonds” eller andra förslag som bygger på en obligationskorg. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att studera genomförbarheten i att gå mot ett system med ”European Safe Bonds” eller andra förslag som bygger på en obligationskorg.

| 31. | Europaparlamentet anser att euroväxlar, som skulle vara begränsade i tid och kvantitet, skulle ge den tid och stabilitet som krävs för att andra åtgärder såsom stabilitets- och tillväxtpakten och tvåpacket ska få möjlighet att verka och för att utforma långsiktiga åtgärder för en framtida integrering av euroområdet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att euroväxlar, som skulle vara begränsade i tid och kvantitet, skulle ge den tid och stabilitet som krävs för att andra åtgärder såsom stabilitets- och tillväxtpakten och tvåpacket ska få möjlighet att verka och för att utforma långsiktiga åtgärder för en framtida integrering av euroområdet.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att satsa på att klarlägga de rättsliga begränsningarna för emissioner av gemensamma obligationer, särskilt artikel 125 i EUF-fördraget och dess följder för tre möjliga emissionssätt, vilka är gemensamt ansvar (joint liability), proportionerligt ansvar (several liability) samt solidariskt ansvar (joint and several liability). Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att analysera en möjlig användning av artikel 352.1 i EUF-fördraget eller någon annan rättslig grund för att genomföra en lösning med delvis gemensamma emissioner utan att det behövs en fördragsändring, inbegripet ett övervaknings- och rapporteringsregelverk på grundval av artiklarna 121 och 136 i EUF-fördraget som syftar till att på kvartalsbasis kontrollera de framsteg som euromedlemsstaterna och euroområdet som helhet gjort mot en förstärkt och genuin ekonomisk och monetär union liksom åtgärder som syftar till att samordna emissionerna av statspappersinstrument som inte omfattas av någon ram för ömsesidigt ansvar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att satsa på att klarlägga de rättsliga begränsningarna för emissioner av gemensamma obligationer, särskilt artikel 125 i EUF-fördraget och dess följder för tre möjliga emissionssätt, vilka är gemensamt ansvar (joint liability), proportionerligt ansvar (several liability) samt solidariskt ansvar (joint and several liability). Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att analysera en möjlig användning av artikel 352.1 i EUF-fördraget eller någon annan rättslig grund för att genomföra en lösning med delvis gemensamma emissioner utan att det behövs en fördragsändring, inbegripet ett övervaknings- och rapporteringsregelverk på grundval av artiklarna 121 och 136 i EUF-fördraget som syftar till att på kvartalsbasis kontrollera de framsteg som euromedlemsstaterna och euroområdet som helhet gjort mot en förstärkt och genuin ekonomisk och monetär union liksom åtgärder som syftar till att samordna emissionerna av statspappersinstrument som inte omfattas av någon ram för ömsesidigt ansvar.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar principerna i det beslut som eurogruppen fattade vid sitt toppmöte den 29 juni 2012 att garantera euros stabilitet ”särskilt genom att använda de befintliga EFSF-/ESM-instrumenten på ett flexibelt och effektivt sätt för att stabilisera marknaderna för medlemsstaterna med iakttagande av deras landsspecifika rekommendationer och deras övriga åtaganden, inbegripet deras respektive tidsfrister enligt den europeiska planeringsterminen, stabilitets- och tillväxtpakten och förfarandet för makroekonomiska obalanser”. Parlamentet konstaterar att villkoren kommer att fastställas i ett samförståndsavtal och att ECB kommer ”att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt genomföra marknadstransaktioner för EFSF/ESM:s räkning”. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar principerna i det beslut som eurogruppen fattade vid sitt toppmöte den 29 juni 2012 att garantera euros stabilitet ”särskilt genom att använda de befintliga EFSF-/ESM-instrumenten på ett flexibelt och effektivt sätt för att stabilisera marknaderna för medlemsstaterna med iakttagande av deras landsspecifika rekommendationer och deras övriga åtaganden, inbegripet deras respektive tidsfrister enligt den europeiska planeringsterminen, stabilitets- och tillväxtpakten och förfarandet för makroekonomiska obalanser”. Parlamentet konstaterar att villkoren kommer att fastställas i ett samförståndsavtal och att ECB kommer ”att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt genomföra marknadstransaktioner för EFSF/ESM:s räkning”.

| 34. | Europaparlamentet anser att det finns akut behov av att samtidigt rekapitalisera den europeiska banksektorn och fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster i EU. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en gemensam europeisk tillsynsmekanism för bankinstitut och ett gemensamt europeiskt återhämtnings- och avvecklingssystem, helst samtidigt som den gemensamma tillsynsmekanismen träder i kraft. Parlamentet vill dessutom att den gemensamma tillsynsmekanismen i framtiden ska kunna finansiera banker som råkat i svårigheter direkt när den gemensamma europeiska tillsynsmekanismen har trätt i kraft. Parlamentet betonar att den gemensamma tillsynsmekanismen måste vara redovisningsskyldig inför parlamentet och rådet för sina åtgärder och beslut i fråga om EU-tillsyn, och bör rapportera till parlamentets behöriga utskott. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det finns akut behov av att samtidigt rekapitalisera den europeiska banksektorn och fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster i EU. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en gemensam europeisk tillsynsmekanism för bankinstitut och ett gemensamt europeiskt återhämtnings- och avvecklingssystem, helst samtidigt som den gemensamma tillsynsmekanismen träder i kraft. Parlamentet vill dessutom att den gemensamma tillsynsmekanismen i framtiden ska kunna finansiera banker som råkat i svårigheter direkt när den gemensamma europeiska tillsynsmekanismen har trätt i kraft. Parlamentet betonar att den gemensamma tillsynsmekanismen måste vara redovisningsskyldig inför parlamentet och rådet för sina åtgärder och beslut i fråga om EU-tillsyn, och bör rapportera till parlamentets behöriga utskott.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att sätta in krisbekämpningsinstrument och erkänner att en otillräcklig reglering av finanssektorn har spelat en betydande roll för vissa euroländers svåra budgetsituation. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att sätta in krisbekämpningsinstrument och erkänner att en otillräcklig reglering av finanssektorn har spelat en betydande roll för vissa euroländers svåra budgetsituation.

| 36. | Europaparlamentet anser att gemensamma emissioner av obligationer under enskilt ansvar, i likhet med EFSF-obligationerna, riskerar att inte bli tillräckligt attraktivt för investerare om vissa medlemsstater som deltar i programmet fortfarande saknar hållbara finanser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att gemensamma emissioner av obligationer under enskilt ansvar, i likhet med EFSF-obligationerna, riskerar att inte bli tillräckligt attraktivt för investerare om vissa medlemsstater som deltar i programmet fortfarande saknar hållbara finanser.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att det kan komma att bli nödvändigt välja mellan tre scenarier: för det första en gemensam räntesats för alla deltagande medlemsstater vilket leder till en förmögenhetstransferering mellan länderna, för det andra en differentierad räntesats och för det tredje en gemensam räntesats kopplad till ett kompensationssystem som föreslås av kommissionen, där medlemsstater med lägre kreditbetyg finansiellt kompenserar dem med bättre kreditbetyg. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att det kan komma att bli nödvändigt välja mellan tre scenarier: för det första en gemensam räntesats för alla deltagande medlemsstater vilket leder till en förmögenhetstransferering mellan länderna, för det andra en differentierad räntesats och för det tredje en gemensam räntesats kopplad till ett kompensationssystem som föreslås av kommissionen, där medlemsstater med lägre kreditbetyg finansiellt kompenserar dem med bättre kreditbetyg.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla sitt förslag om att inrätta ett system där räntorna differentieras beroende på medlemsstatens kreditvärdighet, särskilt för att klarlägga hur och av vem dessa kreditbetyg sätts när väl marknadsmekanismerna neutraliserats genom införandet av gemensamma obligationer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla sitt förslag om att inrätta ett system där räntorna differentieras beroende på medlemsstatens kreditvärdighet, särskilt för att klarlägga hur och av vem dessa kreditbetyg sätts när väl marknadsmekanismerna neutraliserats genom införandet av gemensamma obligationer.

| 39. | Europaparlamentet delar kommissionens ståndpunkt i dess grönbok att stabiliteten i euroobligationssystemet inte enbart kan grundas på ett litet antal medlemsstater med hållbara finanser och att ett sådant system kräver en förstärkt finanspolitisk union och en starkare budgetdisciplin och kontroller för att undvika moraliska risker. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet delar kommissionens ståndpunkt i dess grönbok att stabiliteten i euroobligationssystemet inte enbart kan grundas på ett litet antal medlemsstater med hållbara finanser och att ett sådant system kräver en förstärkt finanspolitisk union och en starkare budgetdisciplin och kontroller för att undvika moraliska risker.

| 40. | Europaparlamentet anser att om ett system med blå och röda obligationer skulle visa sig vara möjligt och väl förankrat i en stabilitetsinriktad ram bör en fördragsändring övervägas i färdplanen mot en genuin ekonomisk och monetär union, vilket skulle kunna utmynna i utgivande av obligationer under solidariskt ansvar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att om ett system med blå och röda obligationer skulle visa sig vara möjligt och väl förankrat i en stabilitetsinriktad ram bör en fördragsändring övervägas i färdplanen mot en genuin ekonomisk och monetär union, vilket skulle kunna utmynna i utgivande av obligationer under solidariskt ansvar.

| 41. | Europaparlamentet anser att ett system där nationell utgivning delvis ersätts (såsom blå/röda obligationer) å ena sidan skulle kunna minska lånekostnaderna för de medlemsstater som har sunda och hållbara offentliga finanser och å andra sidan skulle kunna skapa ett incitament för dem som har alltför stora skulder att minska dem, eftersom riskerna som är förknippade med röda obligationer skulle vara högre och räntorna öka. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att ett system där nationell utgivning delvis ersätts (såsom blå/röda obligationer) å ena sidan skulle kunna minska lånekostnaderna för de medlemsstater som har sunda och hållbara offentliga finanser och å andra sidan skulle kunna skapa ett incitament för dem som har alltför stora skulder att minska dem, eftersom riskerna som är förknippade med röda obligationer skulle vara högre och räntorna öka.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, eventuellt i samarbete med ECB och EBA, och i samråd med rådet och parlamentet, att noggrant bedöma alla tekniska frågor kopplade till ett sådant program såsom garantier, strukturer för trancher och poolning, potentiella säkerheter, balansen mellan regelbaserad och marknadsbaserad finanspolitisk disciplin, ytterligare skyddsåtgärder (särskilt när det gäller deltagande i ett system), omstrukturering, utfärdande, förbindelser med existerande stabilitetsmekanismer, investerarbas, lagstadgade krav (t.ex. kapitalkrav), infasad skuldtäckning och löptider. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att fundera på en legitim och lämplig form för styrning och ansvars- och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, eventuellt i samarbete med ECB och EBA, och i samråd med rådet och parlamentet, att noggrant bedöma alla tekniska frågor kopplade till ett sådant program såsom garantier, strukturer för trancher och poolning, potentiella säkerheter, balansen mellan regelbaserad och marknadsbaserad finanspolitisk disciplin, ytterligare skyddsåtgärder (särskilt när det gäller deltagande i ett system), omstrukturering, utfärdande, förbindelser med existerande stabilitetsmekanismer, investerarbas, lagstadgade krav (t.ex. kapitalkrav), infasad skuldtäckning och löptider. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att fundera på en legitim och lämplig form för styrning och ansvars- och redovisningsskyldighet.

| 43. | Europaparlamentet betonar att när de kortfristiga åtgärderna för att ta sig ur krisen genomförts och de första stegen i den bindande färdplanen genomförts, att all uppföljning måste göras på grundval av det ordinarie lagstiftningsförfarandet med fullständig demokratisk redovisningsskyldighet på den nivå där beslutet fattas. Parlamentet påpekar för kommissionen att den i samband med utarbetandet av sina förslag kan inrätta ett tillfälligt organ bestående av ledamöter av Europaparlamentet och företrädare för medlemsstaterna och ECB. Parlamentet påminner om att det till fullo kommer att använda sig av sina befogenheter och sin initiativrätt, även sin rätt att ta initiativ till fördragsändringar. Parlamentet anser att detta organ också ska studera möjligheten att ge ut verkliga federala obligationer kopplat till en förstärkt EU-budget. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att när de kortfristiga åtgärderna för att ta sig ur krisen genomförts och de första stegen i den bindande färdplanen genomförts, att all uppföljning måste göras på grundval av det ordinarie lagstiftningsförfarandet med fullständig demokratisk redovisningsskyldighet på den nivå där beslutet fattas. Parlamentet påpekar för kommissionen att den i samband med utarbetandet av sina förslag kan inrätta ett tillfälligt organ bestående av ledamöter av Europaparlamentet och företrädare för medlemsstaterna och ECB. Parlamentet påminner om att det till fullo kommer att använda sig av sina befogenheter och sin initiativrätt, även sin rätt att ta initiativ till fördragsändringar. Parlamentet anser att detta organ också ska studera möjligheten att ge ut verkliga federala obligationer kopplat till en förstärkt EU-budget.

| 44. | Europaparlamentet betonar att kommissionen bör studera genomförbarheten i var och en av de valmöjligheter som läggs fram i bilagan (både fas 1 och fas 2), som inte nödvändigtvis är alternativ men som under vissa omständigheter kan vara kumulativa. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att kommissionen bör studera genomförbarheten i var och en av de valmöjligheter som läggs fram i bilagan (både fas 1 och fas 2), som inte nödvändigtvis är alternativ men som under vissa omständigheter kan vara kumulativa.

| 45. | Europaparlamentet är medvetet om att allt fler förslag om ömsesidigt ansvar för skuld läggs fram, särskilt inom det akademiska området. Parlamentet noterar att dessa förslag skiljer sig betydligt från varandra. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är medvetet om att allt fler förslag om ömsesidigt ansvar för skuld läggs fram, särskilt inom det akademiska området. Parlamentet noterar att dessa förslag skiljer sig betydligt från varandra.

| 46. | Europaparlamentet delar kommissionens oro när det gäller redovisningsfrågor som rör behandlingen av stabilitetsobligationer enligt nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en heltäckande bedömning av hur olika garantistrukturer för stabilitetsobligationer påverkar nationella skuldkvoter i förhållande till BNP. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet delar kommissionens oro när det gäller redovisningsfrågor som rör behandlingen av stabilitetsobligationer enligt nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en heltäckande bedömning av hur olika garantistrukturer för stabilitetsobligationer påverkar nationella skuldkvoter i förhållande till BNP.

| 47. | Europaparlamentet noterar det problem med moralisk risk som kommissionen tar upp i grönboken, och anser att det är nödvändigt med en ingående analys av problemet med moralisk risk för att man ska kunna dra riktiga slutsatser och om möjligt finna lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar det problem med moralisk risk som kommissionen tar upp i grönboken, och anser att det är nödvändigt med en ingående analys av problemet med moralisk risk för att man ska kunna dra riktiga slutsatser och om möjligt finna lämpliga lösningar.

| 48. | Europaparlamentet anser att problemet med moralisk risk skulle kunna lösas med en bra definition av garantier och incitament för finanspolitisk disciplin. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att problemet med moralisk risk skulle kunna lösas med en bra definition av garantier och incitament för finanspolitisk disciplin.

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/focuson/crisis/documents/131201_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/132809.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(4)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 8.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0331.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0046.

---

BILAGA

Färdplanen

Här följer en möjlig väg bestående av ett antal steg som varken behöver följa i nedan angiven ordning, som inte måste kombineras, men som heller inte utesluter varandra.

Steg 1 –   Omedelbara åtgärder för att komma ur krisen

1.   Inrättandet av en tillfällig europeisk skuldinlösenfond för att minska skulden till hållbara nivåer till överkomliga räntor

Kommissionen lägger fram ett förslag för att omedelbart skapa en tillfällig europeisk skuldinlösenfond enligt följande principer:

| — | Överföra skuldbelopp som ligger över Maastricht-referensvärdet på 60 procent av BNP till en gemensam fond som är föremål för solidariskt ansvar under en överföringsfas på fem år. En sådan överföring skulle ske stegvis och börja med en överföring av endast 10 procent av skulden över Maastrichttröskeln på 60 procent av BNP. Påföljande överföringar bör vara gradvisa. |
| --- | --- |

—

Överföra skuldbelopp som ligger över Maastricht-referensvärdet på 60 procent av BNP till en gemensam fond som är föremål för solidariskt ansvar under en överföringsfas på fem år. En sådan överföring skulle ske stegvis och börja med en överföring av endast 10 procent av skulden över Maastrichttröskeln på 60 procent av BNP. Påföljande överföringar bör vara gradvisa.

| — | Begränsa deltagandet för medlemsstater som inte har ett fullständigt anpassningsprogram och ge möjlighet till en infasning för medlemsstater som framgångsrikt genomfört ett anpassningsprogram. Vägen till deltagande för medlemsstater som följer ett anpassningsprogram bör bedömas noggrant. |
| --- | --- |

—

Begränsa deltagandet för medlemsstater som inte har ett fullständigt anpassningsprogram och ge möjlighet till en infasning för medlemsstater som framgångsrikt genomfört ett anpassningsprogram. Vägen till deltagande för medlemsstater som följer ett anpassningsprogram bör bedömas noggrant.

| — | Ålägga medlemsstater att på egen hand återbetala överförda skulderna under en målperiod på 25 år. |
| --- | --- |

—

Ålägga medlemsstater att på egen hand återbetala överförda skulderna under en målperiod på 25 år.

| — | Tillämpa strikta villkor som kan vara i) att ställa säkerheter, ii) att förpliktiga sig till budgetkonsolideringsplaner och strukturreformer. |
| --- | --- |

—

Tillämpa strikta villkor som kan vara i) att ställa säkerheter, ii) att förpliktiga sig till budgetkonsolideringsplaner och strukturreformer.

| — | Genomföra de numeriska finanspolitiska reglerna inom de förstärkta EMU-ramarna för att begränsa de skulder som kvarstår endast hos de deltagande medlemsstaterna till maximalt 60 procent av BNP. |
| --- | --- |

—

Genomföra de numeriska finanspolitiska reglerna inom de förstärkta EMU-ramarna för att begränsa de skulder som kvarstår endast hos de deltagande medlemsstaterna till maximalt 60 procent av BNP.

| — | Förstärka samordningen genom att genomföra de nya ramarna för ekonomisk styrning tillsammans med en förstärkt EU 2020-strategi och en bindande agenda för strukturreformer som övervakas av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Förstärka samordningen genom att genomföra de nya ramarna för ekonomisk styrning tillsammans med en förstärkt EU 2020-strategi och en bindande agenda för strukturreformer som övervakas av kommissionen.

| — | Skapa transparenta och förutsägbara utträdesförfaranden för medlemsstaterna. Incitament bör skapas för att stanna kvar och ett utträde bör bli kostsamt. Om åtaganden under startfasen inte respekteras bör denna omedelbart avbrytas och om åtaganden under någon annan tid inte respekteras bör den säkerhet som lämnats anses förverkad. |
| --- | --- |

—

Skapa transparenta och förutsägbara utträdesförfaranden för medlemsstaterna. Incitament bör skapas för att stanna kvar och ett utträde bör bli kostsamt. Om åtaganden under startfasen inte respekteras bör denna omedelbart avbrytas och om åtaganden under någon annan tid inte respekteras bör den säkerhet som lämnats anses förverkad.

2.   Införandet av euroväxlar (”eurobills”) för att skydda medlemsstaterna mot likviditetsproblem på grund av massuttag

Kommissionen lägger fram ett förslag för att omedelbart inrätta ett system för att utfärda korta skuldpapper enligt följande principer:

| — | Inrätta en byrå eller använda en befintlig enhet för att utge euroväxlar där alla euromedlemsstater utan heltäckande anpassningsprogram deltar. Ge möjlighet till en infasning för medlemsstater som framgångsrikt genomfört sina anpassningsprogram. |
| --- | --- |

—

Inrätta en byrå eller använda en befintlig enhet för att utge euroväxlar där alla euromedlemsstater utan heltäckande anpassningsprogram deltar. Ge möjlighet till en infasning för medlemsstater som framgångsrikt genomfört sina anpassningsprogram.

| — | De medlemsstater som inte uppfyller reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten kan få betala straffränta. |
| --- | --- |

—

De medlemsstater som inte uppfyller reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten kan få betala straffränta.

| — | Maximal löptid för euroväxlar (maximalt 10 procent av BNP), vilket medger kontinuerlig övervakning och, på grund av kort förfallotid, frekvent förnyelse av garantier. |
| --- | --- |

—

Maximal löptid för euroväxlar (maximalt 10 procent av BNP), vilket medger kontinuerlig övervakning och, på grund av kort förfallotid, frekvent förnyelse av garantier.

| — | Euroväxlar ersätter alla kortfristiga skulder som utges av medlemsstaterna, som därmed bara förblir ansvariga för att utge sina egna skuldpapper med längre löptid vilket bör övervakas och begränsas beroende på varje lands behov, budgetsituation och skuldkvot. |
| --- | --- |

—

Euroväxlar ersätter alla kortfristiga skulder som utges av medlemsstaterna, som därmed bara förblir ansvariga för att utge sina egna skuldpapper med längre löptid vilket bör övervakas och begränsas beroende på varje lands behov, budgetsituation och skuldkvot.

| — | Anta åtgärder för samordning av utgivning av statspappersinstrument som inte ingår i ram för ömsesidigt ansvar. |
| --- | --- |

—

Anta åtgärder för samordning av utgivning av statspappersinstrument som inte ingår i ram för ömsesidigt ansvar.

| — | Se till att nationella parlament deltar, i enlighet med de berörda medlemsstaternas grundlagsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Se till att nationella parlament deltar, i enlighet med de berörda medlemsstaternas grundlagsbestämmelser.

Kommissionen bör beakta de slutsatser som dras i Van Rompuys slutrapport om en verklig ekonomisk och monetär union.

Steg 2 –   Delvis gemensamma emissioner – Införande av blå obligationer: årligen allokerad skuld ≤ 60 procent av BNP utges utan fördragsändringar

Kommissionen ska studera och lägga fram sina slutsatser till Europaparlamentet om möjligheten av att föreslå införandet av ett system för avsättning av skulder under 60 procent av BNP som ska utges gemensamt och som säkras genom nationella skuldbromsar eller andra lämpliga mekanismer för att undvika moraliska risker, enligt bland annat följande principer:

| — | Begränsa deltagandet för medlemsstater som följer stabilitets- och tillväxtpakten och den gemenskapsrättsliga finanspakten i enlighet med artikel 16 i TSCG, och som inte är föremål för ett heltäckande anpassningsprogram. |
| --- | --- |

—

Begränsa deltagandet för medlemsstater som följer stabilitets- och tillväxtpakten och den gemenskapsrättsliga finanspakten i enlighet med artikel 16 i TSCG, och som inte är föremål för ett heltäckande anpassningsprogram.

| — | Strikt begränsa skuldsumman som ska utges under solidariskt ansvar till en andel under 60 procent av BNP genom att förbjuda deltagande medlemsstater från att utge prioriterade skuldpapper utanför den gemensamma utgivningen. |
| --- | --- |

—

Strikt begränsa skuldsumman som ska utges under solidariskt ansvar till en andel under 60 procent av BNP genom att förbjuda deltagande medlemsstater från att utge prioriterade skuldpapper utanför den gemensamma utgivningen.

| — | Det slutgiltiga beslutet om tilldelning av blå obligationer och tillhörande garantier måste fattas av de nationella parlamenten i samtliga deltagande länder. |
| --- | --- |

—

Det slutgiltiga beslutet om tilldelning av blå obligationer och tillhörande garantier måste fattas av de nationella parlamenten i samtliga deltagande länder.

| — | Deltagande medlemsstater måste vara skyldiga att ställa säkerheter. |
| --- | --- |

—

Deltagande medlemsstater måste vara skyldiga att ställa säkerheter.

| — | Utforma en fördelningsmekanism som beaktar respekten för finanspolitisk disciplin, konjunkturcykeln, historiska räntedifferenser och som viktas genom upplåningskrav. |
| --- | --- |

—

Utforma en fördelningsmekanism som beaktar respekten för finanspolitisk disciplin, konjunkturcykeln, historiska räntedifferenser och som viktas genom upplåningskrav.

Steg 3 –   Fullständiga gemensamma emissioner av nationell skuld efter en fördragsändring

På grundval av kommitténs arbete, och efter att ha förberett alla eventuella förändringar av EU:s rättsliga ramar och vid behov en fördragsändring och, där så krävs, grundlagsändringar i medlemsstaterna, lägger kommissionen, om så är lämpligt, fram förslag till upprättande av ett system för gemensam utgivning av obligationer enligt följande principer:

| — | Deltagandet begränsas till medlemsstater som uppfyller villkoren som fastställts i fas 2. |
| --- | --- |

—

Deltagandet begränsas till medlemsstater som uppfyller villkoren som fastställts i fas 2.

| — | En europeisk skuldbyrå inrättas för att utge obligationer. |
| --- | --- |

—

En europeisk skuldbyrå inrättas för att utge obligationer.

| — | Lämpliga, demokratiskt legitima institutioner inrättas. De skulle bland annat ansvara för övervakning och samordning av nationell finanspolitik och konkurrenskraftsagendan liksom att representera euroområdet i internationella finansiella institutioner. |
| --- | --- |

—

Lämpliga, demokratiskt legitima institutioner inrättas. De skulle bland annat ansvara för övervakning och samordning av nationell finanspolitik och konkurrenskraftsagendan liksom att representera euroområdet i internationella finansiella institutioner.

Steg 4 –   Gemensam emission av verklig europeisk skuld, kopplat till en förstärkt europeisk budget, efter en fördragsändring

Efter att ha förberett alla eventuella ändringar i EU:s rättsliga ramar och, när så krävs, de rättsliga ramarna för euroområdet, ska kommissionen lägga fram förslag för möjlig utgivning av obligationer för att finansiera EU:s investeringar i kollektiva nyttigheter (t.ex. infrastruktur, forskning och utveckling) för att underlätta anpassningen till landsspecifika chocker genom att tillhandahålla en viss absorbtionskapacitet på central nivå och för att underlätta strukturreformer som ökar konkurrenskraften och tillväxtpotentialen i relation till integrerade ramar för den ekonomiska politiken.

---

Torsdagen den 17 januari 2013

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/83

---

P7_TA(2013)0022

Irak

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak<k (2012/2850(RSP))

(2015/C 440/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av fjärde Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid och dess tilläggsprotokoll I och II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fjärde Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid och dess tilläggsprotokoll I och II,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av att man vid konferensen för översyn av Internationella brottmålsdomstolen den 11 juni 2010 i Kampala ändrade domstolens stadga så att den bland annat kom att innefatta en definition på ”aggressionsbrott”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att man vid konferensen för översyn av Internationella brottmålsdomstolen den 11 juni 2010 i Kampala ändrade domstolens stadga så att den bland annat kom att innefatta en definition på ”aggressionsbrott”,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld av den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld av den 12 december 2003,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 22 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 22 november 2005,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/190/GUSP av den 7 mars 2005 om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX, som antogs som ett led i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), och de gemensamma åtgärder som antagits därefter för att ändra denna och förlänga uppdraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/190/GUSP av den 7 mars 2005 om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX, som antogs som ett led i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), och de gemensamma åtgärder som antagits därefter för att ändra denna och förlänga uppdraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Rekommendationer för Europeiska unionens förnyade engagemang i Irak av den 7 juni 2006 (COM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Rekommendationer för Europeiska unionens förnyade engagemang i Irak av den 7 juni 2006 (COM(2006)0283),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder efter konflikter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder efter konflikter (2),

| — | med beaktande av den internationella överenskommelsen med Irak som antogs i Sharm el-Sheikh (Egypten) den 3 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella överenskommelsen med Irak som antogs i Sharm el-Sheikh (Egypten) den 3 maj 2007,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2008 om Europeiska unionens roll i Irak (3) och av den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt fallet med Tariq Aziz) och attackerna mot kristna samfund (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2008 om Europeiska unionens roll i Irak (3) och av den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt fallet med Tariq Aziz) och attackerna mot kristna samfund (4),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd av den 22 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd av den 22 november 2010,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1956 (2010), 1957 (2010) och 1958 (2010) av den 15 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1956 (2010), 1957 (2010) och 1958 (2010) av den 15 december 2010,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet (5),

| — | med beaktande av det gemensamma strategidokumentet om Irak (2011–2013) från Europeiska kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma strategidokumentet om Irak (2011–2013) från Europeiska kommissionen,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan 2005 har Irak anordnat tre flerpartival, antagit en konstitution genom folkomröstning, lagt grunden till en federal stat och ansträngt sig för att försöka bygga demokratiska institutioner och åstadkomma återuppbyggnad och normalisering. |
| --- | --- |

A.

Sedan 2005 har Irak anordnat tre flerpartival, antagit en konstitution genom folkomröstning, lagt grunden till en federal stat och ansträngt sig för att försöka bygga demokratiska institutioner och åstadkomma återuppbyggnad och normalisering.

| B. | Europa och Irak är sammanlänkande till följd av tusentals år av ömsesidigt kulturellt inflytande och en gemensam historia. |
| --- | --- |

B.

Europa och Irak är sammanlänkande till följd av tusentals år av ömsesidigt kulturellt inflytande och en gemensam historia.

| C. | Den 21 december 2010 ingick alla politiska styrkor i Irak en överenskommelse om att bilda en nationell partnerskapsregering som svar på de önskemål som de irakiska medborgarna gav uttryck för vid valet den 7 mars 2010. Denna överenskommelse har ännu inte genomförts av den irakiska regeringen, vilket bidrar till ett svagt och fragmenterat Irak. |
| --- | --- |

C.

Den 21 december 2010 ingick alla politiska styrkor i Irak en överenskommelse om att bilda en nationell partnerskapsregering som svar på de önskemål som de irakiska medborgarna gav uttryck för vid valet den 7 mars 2010. Denna överenskommelse har ännu inte genomförts av den irakiska regeringen, vilket bidrar till ett svagt och fragmenterat Irak.

| D. | Irak har länge varit ett hem för olika religiösa grupper, bland annat sunniter, shiiter, kristna, judar, mandéer och jezider samt en betydelsefull icke-sekteristisk, sekulär medelklass. |
| --- | --- |

D.

Irak har länge varit ett hem för olika religiösa grupper, bland annat sunniter, shiiter, kristna, judar, mandéer och jezider samt en betydelsefull icke-sekteristisk, sekulär medelklass.

| E. | År 2003 levde 800 000 kristna irakiska medborgare (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter) i Irak. De utgör en gammal ursprungsbefolkning som för närvarande är mycket utsatt för förföljelse och exil. Hundratusentals kristna har flytt undan det våld som de fortsatt utsätts för och antingen lämnat landet eller flyttat inom landets gränser. |
| --- | --- |

E.

År 2003 levde 800 000 kristna irakiska medborgare (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter) i Irak. De utgör en gammal ursprungsbefolkning som för närvarande är mycket utsatt för förföljelse och exil. Hundratusentals kristna har flytt undan det våld som de fortsatt utsätts för och antingen lämnat landet eller flyttat inom landets gränser.

| F. | Enligt planerna ska de lokala valen äga rum 2013, och parlamentsvalet 2014. |
| --- | --- |

F.

Enligt planerna ska de lokala valen äga rum 2013, och parlamentsvalet 2014.

| G. | I motsats till den globala trenden att avskaffa dödsstraff ökar antalet avrättningar i Irak. Bland annat FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter; Navi Pillay, har uttryckt djup oro över att rättegångar som leder till dödsstraff inte uppfyller internationella skyddsåtgärder för rättvisa rättegångar. Bland annat råder det brist på insyn i domstolsförfaranden och det har förekommit fall där ”erkännanden” erhållits genom tortyr eller misshandel av de åtalande. Dödsstraffet är en grym och omänsklig bestraffningsform. Absolut prioritet bör ges åt en politisk dialog med de irakiska myndigheterna om avskaffandet av dödsstraffet. |
| --- | --- |

G.

I motsats till den globala trenden att avskaffa dödsstraff ökar antalet avrättningar i Irak. Bland annat FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter; Navi Pillay, har uttryckt djup oro över att rättegångar som leder till dödsstraff inte uppfyller internationella skyddsåtgärder för rättvisa rättegångar. Bland annat råder det brist på insyn i domstolsförfaranden och det har förekommit fall där ”erkännanden” erhållits genom tortyr eller misshandel av de åtalande. Dödsstraffet är en grym och omänsklig bestraffningsform. Absolut prioritet bör ges åt en politisk dialog med de irakiska myndigheterna om avskaffandet av dödsstraffet.

| H. | Krisen i Syrien har gett upphov till nya betydande strömmar av flyktingar och återvändande till Irak som nu står inför stor personlig och ekonomisk osäkerhet och är mycket sårbara i Irak. |
| --- | --- |

H.

Krisen i Syrien har gett upphov till nya betydande strömmar av flyktingar och återvändande till Irak som nu står inför stor personlig och ekonomisk osäkerhet och är mycket sårbara i Irak.

| I. | EU-delegationen i Bagdad måste få de medel och resurser som den behöver för att kunna vara fullt verksam och på ett avgörande sätt stödja den demokratiska processen, främja rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna och bistå de irakiska myndigheterna och invånarna i återuppbyggnads-, stabiliserings- och normaliseringsprocessen, och ett fristående kontor i Irbil skulle kunna leda till en betydande ökning av den operativa effektiviteten hos EU-delegationen i Bagdad. |
| --- | --- |

I.

EU-delegationen i Bagdad måste få de medel och resurser som den behöver för att kunna vara fullt verksam och på ett avgörande sätt stödja den demokratiska processen, främja rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna och bistå de irakiska myndigheterna och invånarna i återuppbyggnads-, stabiliserings- och normaliseringsprocessen, och ett fristående kontor i Irbil skulle kunna leda till en betydande ökning av den operativa effektiviteten hos EU-delegationen i Bagdad.

| J. | Irak har kunnat trappa upp sin oljeproduktion till nästan full kapacitet. Landet har dock fortfarande stora svårigheter med att tillhandahålla grundläggande tjänster, såsom regelbunden elförsörjning på sommaren, rent vatten och god hälso- och sjukvård. Utnyttjandet av Iraks oljeresurser, tekniskt bistånd, rättsstatsprincipen och en fullständig tillämpning av internationella normer för avtal och upphandling kommer att vara viktiga frågor när det gäller att främja social delaktighet och välfärd. |
| --- | --- |

J.

Irak har kunnat trappa upp sin oljeproduktion till nästan full kapacitet. Landet har dock fortfarande stora svårigheter med att tillhandahålla grundläggande tjänster, såsom regelbunden elförsörjning på sommaren, rent vatten och god hälso- och sjukvård. Utnyttjandet av Iraks oljeresurser, tekniskt bistånd, rättsstatsprincipen och en fullständig tillämpning av internationella normer för avtal och upphandling kommer att vara viktiga frågor när det gäller att främja social delaktighet och välfärd.

| K. | Arbetslösheten bland unga män är runt 30 procent, vilket gör det lätt att rekrytera dem till kriminella och militära grupper. Kampen mot korruption måste även i fortsättningen vara en av de irakiska myndigheternas viktigaste målsättningar. EU bör göra allt den kan för att skapa starka incitament för europeiska företag att stödja antikorruptionsåtgärder i Irak. De irakiska myndigheterna bör använda landets oljeinkomster som ett verktyg och en möjlighet till en hållbar social och ekonomisk återuppbyggnad som gynnar det irakiska samhället i stort och som bör främja en process av demokratiska reformer. |
| --- | --- |

K.

Arbetslösheten bland unga män är runt 30 procent, vilket gör det lätt att rekrytera dem till kriminella och militära grupper. Kampen mot korruption måste även i fortsättningen vara en av de irakiska myndigheternas viktigaste målsättningar. EU bör göra allt den kan för att skapa starka incitament för europeiska företag att stödja antikorruptionsåtgärder i Irak. De irakiska myndigheterna bör använda landets oljeinkomster som ett verktyg och en möjlighet till en hållbar social och ekonomisk återuppbyggnad som gynnar det irakiska samhället i stort och som bör främja en process av demokratiska reformer.

| L. | Efter det att de amerikanska trupperna lämnat Irak i slutet av 2011 har de irakiska säkerhetsstyrkorna spelat en viktig roll för landets stabilitet och hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

L.

Efter det att de amerikanska trupperna lämnat Irak i slutet av 2011 har de irakiska säkerhetsstyrkorna spelat en viktig roll för landets stabilitet och hållbarhet på lång sikt.

| M. | Enligt FN:s flyktingkommissariat uppgår antalet tvångsförflyttade irakier inom landets gränser idag till 1,5 miljoner personer, varav en halv miljon hemlösa, och antalet flyktingar i grannländerna, framför allt i Syrien och Jordanien, uppgår för närvarande till 230 000. |
| --- | --- |

M.

Enligt FN:s flyktingkommissariat uppgår antalet tvångsförflyttade irakier inom landets gränser idag till 1,5 miljoner personer, varav en halv miljon hemlösa, och antalet flyktingar i grannländerna, framför allt i Syrien och Jordanien, uppgår för närvarande till 230 000.

| N. | Det irakiska Kurdistan är en irakisk region där en viss fred och stabilitet har säkrats och där det internationella utvecklingssamarbetet och de privata investeringarna ökar. |
| --- | --- |

N.

Det irakiska Kurdistan är en irakisk region där en viss fred och stabilitet har säkrats och där det internationella utvecklingssamarbetet och de privata investeringarna ökar.

| O. | Trots att säkerhetssituationen har förbättrats avsevärt är bombattentat och skottlossningar fortfarande vanliga och våldsdåd inträffar varje dag. De flesta irakier ser därför med osäkerhet på sin framtid och det är omöjligt att främja ekonomisk och social integration till den irakiska befolkningen som helhet. |
| --- | --- |

O.

Trots att säkerhetssituationen har förbättrats avsevärt är bombattentat och skottlossningar fortfarande vanliga och våldsdåd inträffar varje dag. De flesta irakier ser därför med osäkerhet på sin framtid och det är omöjligt att främja ekonomisk och social integration till den irakiska befolkningen som helhet.

| P. | I syfte att främja stabilitet i regionen bör EU ta sin del av ansvaret för att bygga ett nytt, demokratiskt Irak. EU:s Irakpolitik bör återspegla den bredare ramen för unionens strategiska partnerskap med sitt södra grannskap och Mellanöstern. |
| --- | --- |

P.

I syfte att främja stabilitet i regionen bör EU ta sin del av ansvaret för att bygga ett nytt, demokratiskt Irak. EU:s Irakpolitik bör återspegla den bredare ramen för unionens strategiska partnerskap med sitt södra grannskap och Mellanöstern.

| Q. | De största utmaningarna inom återuppbyggnaden och normaliseringen finns på det institutionella och sociala planet, det vill säga, skapandet av institutionell och administrativ kapacitet och en konsolidering av rättsstaten, rättstillämpningen och respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

Q.

De största utmaningarna inom återuppbyggnaden och normaliseringen finns på det institutionella och sociala planet, det vill säga, skapandet av institutionell och administrativ kapacitet och en konsolidering av rättsstaten, rättstillämpningen och respekten för de mänskliga rättigheterna.

| R. | Det är lämpligt att EU anpassar användningen av sina resurser i enlighet med de särskilda interna, regionala och humanitära utmaningar som Irak står inför, och effektivitet, insyn och synlighet är centrala förutsättningar för en ökad roll för unionen i Irak. |
| --- | --- |

R.

Det är lämpligt att EU anpassar användningen av sina resurser i enlighet med de särskilda interna, regionala och humanitära utmaningar som Irak står inför, och effektivitet, insyn och synlighet är centrala förutsättningar för en ökad roll för unionen i Irak.

| S. | Sedan 2003 har EU och dess medlemsstater bidragit med mer än 1 miljard euro i stöd till Irak, särskilt genom Internationella återuppbyggnadsfonden för Irak (IRFFI), och unionen har direkt deltagit i att förbättra rättsstatsläget i landet sedan 2005 genom GSFP-uppdraget EUJUST LEX. Mandatet för uppdraget EUJUST LEX har förlängts till den 31 december 2013. |
| --- | --- |

S.

Sedan 2003 har EU och dess medlemsstater bidragit med mer än 1 miljard euro i stöd till Irak, särskilt genom Internationella återuppbyggnadsfonden för Irak (IRFFI), och unionen har direkt deltagit i att förbättra rättsstatsläget i landet sedan 2005 genom GSFP-uppdraget EUJUST LEX. Mandatet för uppdraget EUJUST LEX har förlängts till den 31 december 2013.

| T. | Slutandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att ge EU en ny konventionell ram där unionen kan utveckla långsiktiga politiska och ekonomiska förbindelser med Irak och skapa en stark grund för främjande och respekt av mänskliga rättigheter i landet. |
| --- | --- |

T.

Slutandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att ge EU en ny konventionell ram där unionen kan utveckla långsiktiga politiska och ekonomiska förbindelser med Irak och skapa en stark grund för främjande och respekt av mänskliga rättigheter i landet.

| U. | Irak kan bli en viktig partner när det gäller att garantera en större diversifiering av energikällorna och sålunda bidra till Europas energiförsörjning. |
| --- | --- |

U.

Irak kan bli en viktig partner när det gäller att garantera en större diversifiering av energikällorna och sålunda bidra till Europas energiförsörjning.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att man avslutat förhandlingarna om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak, genom vilket de första avtalsreglerade förbindelserna mellan de båda parterna inrättas. Parlamentet ställer sig positivt till att det i partnerskaps- och samarbetsavtalet fastställs att ett samarbetsråd, en samarbetskommitté och en parlamentarisk samarbetskommitté ska inrättas och förväntar sig att dessa forum ska gjuta nytt liv i unionens politiska engagemang i Irak på högsta nivå i form av regelbundna politiska förhandlingar och utvecklandet av de ekonomiska förbindelserna med de irakiska myndigheterna på högsta ledningsnivå. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att man avslutat förhandlingarna om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak, genom vilket de första avtalsreglerade förbindelserna mellan de båda parterna inrättas. Parlamentet ställer sig positivt till att det i partnerskaps- och samarbetsavtalet fastställs att ett samarbetsråd, en samarbetskommitté och en parlamentarisk samarbetskommitté ska inrättas och förväntar sig att dessa forum ska gjuta nytt liv i unionens politiska engagemang i Irak på högsta nivå i form av regelbundna politiska förhandlingar och utvecklandet av de ekonomiska förbindelserna med de irakiska myndigheterna på högsta ledningsnivå.

| 2. | Europaparlamentet anser att partnerskaps- och samarbetsavtalet på båda områden, i fråga om både politik och handel, planlägger en förstärkning av en regelbunden politisk dialog om bilaterala, regionala och globala frågor, samtidigt som det syftar till att förbättra systemen för handel mellan Irak och EU och ger stöd åt de insatser för utveckling och reformer som Irak samtyckt till, i syfte att underlätta landets integration i världsekonomin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att partnerskaps- och samarbetsavtalet på båda områden, i fråga om både politik och handel, planlägger en förstärkning av en regelbunden politisk dialog om bilaterala, regionala och globala frågor, samtidigt som det syftar till att förbättra systemen för handel mellan Irak och EU och ger stöd åt de insatser för utveckling och reformer som Irak samtyckt till, i syfte att underlätta landets integration i världsekonomin.

| 3. | Europaparlamentet stöder Iraks anslutning till Världshandelsorganisationen och understryker att genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet är ett viktigt bidrag till denna process. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder Iraks anslutning till Världshandelsorganisationen och understryker att genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet är ett viktigt bidrag till denna process.

| 4. | Europaparlamentet betonar att partnerskaps- och samarbetsavtalets klausul om ”väsentlig beståndsdel”, där det talas om kampen mot spridning av massförstörelsevapen, innebär ett upprop till parterna att aktivt verka för kärnvapennedrustning och ge sitt fulla stöd till FN:s planerade konferens om ett kärnvapenfritt Mellanöstern. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att partnerskaps- och samarbetsavtalets klausul om ”väsentlig beståndsdel”, där det talas om kampen mot spridning av massförstörelsevapen, innebär ett upprop till parterna att aktivt verka för kärnvapennedrustning och ge sitt fulla stöd till FN:s planerade konferens om ett kärnvapenfritt Mellanöstern.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på klausulen i partnerskaps- och samarbetsavtalet om samarbete mellan EU och Irak om Iraks anslutning till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet understryker att det är viktigt att EU i så stor utsträckning som möjligt stöder Irak så att landet så snart som möjligt ratificerar och ansluter sig till Romstadgan och genomför internationella normer och instrument för människorättsfrågor. Parlamentet uppmanar Irak att ratificera den ändrade stadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som antogs den 11 juni 2010. Parlamentet välkomnar i detta avseende klausulen i partnerskaps- och samarbetsavtalet om samarbete för att främja och effektivt skydda de mänskliga rättigheterna i Irak som också innehåller en påminnelse om att samarbetsprogrammen och de ekonomiska utvecklingsprogrammen kommer att påverkas negativt om inte Irak kan skydda, stärka och respektera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att det är viktigt att bibehålla en sträng villkorlighet på grundval av ”mer för mer-principen” och att sätta en större betoning på vikten av stora framsteg i de mänskliga rättigheterna i Irak. Parlamentet välkomnar den irakiska regeringens vädjan att främja en effektiv dialog med det civila samhället och att främja dess effektiva |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på klausulen i partnerskaps- och samarbetsavtalet om samarbete mellan EU och Irak om Iraks anslutning till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet understryker att det är viktigt att EU i så stor utsträckning som möjligt stöder Irak så att landet så snart som möjligt ratificerar och ansluter sig till Romstadgan och genomför internationella normer och instrument för människorättsfrågor. Parlamentet uppmanar Irak att ratificera den ändrade stadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som antogs den 11 juni 2010. Parlamentet välkomnar i detta avseende klausulen i partnerskaps- och samarbetsavtalet om samarbete för att främja och effektivt skydda de mänskliga rättigheterna i Irak som också innehåller en påminnelse om att samarbetsprogrammen och de ekonomiska utvecklingsprogrammen kommer att påverkas negativt om inte Irak kan skydda, stärka och respektera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att det är viktigt att bibehålla en sträng villkorlighet på grundval av ”mer för mer-principen” och att sätta en större betoning på vikten av stora framsteg i de mänskliga rättigheterna i Irak. Parlamentet välkomnar den irakiska regeringens vädjan att främja en effektiv dialog med det civila samhället och att främja dess effektiva

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att prioriteringarna för den politiska dialogen mellan EU och de irakiska myndigheterna i första hand bör ligga på frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande allmänna och individuella friheterna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de fortsatta anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna och skyddet av alla religiösa och etniska minoriteters rättigheter. Dialogen bör dessutom inriktas på att stärka de demokratiska institutionerna, rättsstaten, goda styrelseformer, insyn i beslutsfattandet, rättssäkerhet samt nationell försoning. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att arbeta för en nationell försoning av ett mycket splittrat samhälle. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet insisterar på att prioriteringarna för den politiska dialogen mellan EU och de irakiska myndigheterna i första hand bör ligga på frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande allmänna och individuella friheterna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de fortsatta anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna och skyddet av alla religiösa och etniska minoriteters rättigheter. Dialogen bör dessutom inriktas på att stärka de demokratiska institutionerna, rättsstaten, goda styrelseformer, insyn i beslutsfattandet, rättssäkerhet samt nationell försoning. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att arbeta för en nationell försoning av ett mycket splittrat samhälle.

| 7. | Europaparlamentet understryker att absolut prioritet måste ges den politiska dialogen med de irakiska myndigheterna om avskaffandet av dödsstraffet samt stöd till EU:s grundläggande principer. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att i första hand avskaffa dödsstraffet och att upprätta och omedelbart genomföra ett moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att absolut prioritet måste ges den politiska dialogen med de irakiska myndigheterna om avskaffandet av dödsstraffet samt stöd till EU:s grundläggande principer. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att i första hand avskaffa dödsstraffet och att upprätta och omedelbart genomföra ett moratorium för avrättningar.

| 8. | Europaparlamentet ställer sig positivt till att det i partnerskaps- och samarbetsavtalet fastställs att en parlamentarisk samarbetskommitté ska inrättas som ska bli ett forum för det irakiska parlamentet och Europaparlamentet att träffas och diskutera och informeras om samarbetsrådets rekommendationer liksom rekommendationerna till rådet. Parlamentet stöder denna viktiga parlamentariska dimension och anser att en sådan kommitté kommer att erbjuda viktiga möjligheter till demokratisk dialog och stöd för demokratin i Irak. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ställer sig positivt till att det i partnerskaps- och samarbetsavtalet fastställs att en parlamentarisk samarbetskommitté ska inrättas som ska bli ett forum för det irakiska parlamentet och Europaparlamentet att träffas och diskutera och informeras om samarbetsrådets rekommendationer liksom rekommendationerna till rådet. Parlamentet stöder denna viktiga parlamentariska dimension och anser att en sådan kommitté kommer att erbjuda viktiga möjligheter till demokratisk dialog och stöd för demokratin i Irak.

| 9. | Europaparlamentet påminner om sitt engagemang för en utveckling av den parlamentariska demokratin och sitt initiativ inom stödbudgeten för 2008 att upprätta demokratin tillsammans med parlamenten i tredjeländer. Parlamentet upprepar att det står till fullt förfogande för att aktivt stödja det irakiska representantrådet genom att föreslå initiativ för att förstärka kapaciteten hos de valda irakiska företrädarna så att dessa kan fullgöra sin konstitutionella roll samt även stödja överföringen av kunskap när det gäller en effektiv förvaltning och utbildning av personal. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om sitt engagemang för en utveckling av den parlamentariska demokratin och sitt initiativ inom stödbudgeten för 2008 att upprätta demokratin tillsammans med parlamenten i tredjeländer. Parlamentet upprepar att det står till fullt förfogande för att aktivt stödja det irakiska representantrådet genom att föreslå initiativ för att förstärka kapaciteten hos de valda irakiska företrädarna så att dessa kan fullgöra sin konstitutionella roll samt även stödja överföringen av kunskap när det gäller en effektiv förvaltning och utbildning av personal.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa nödvändiga villkor för en stark teknisk dialog och samarbete med Irak och fortsatt stöd till dess administration så att lämpliga internationella normer för avtal och upphandling kan införas och till fullo tillämpas och investeringsmöjligheterna förbättras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att skapa nödvändiga villkor för en stark teknisk dialog och samarbete med Irak och fortsatt stöd till dess administration så att lämpliga internationella normer för avtal och upphandling kan införas och till fullo tillämpas och investeringsmöjligheterna förbättras.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Irak att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar så snart som möjligt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Irak att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar så snart som möjligt.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att en EU-delegation inrättats i Bagdad i Irak och att en delegationschef utsetts. Parlamentet påminner dock om att det är viktigt att se till att EU-delegationen har ändamålsenliga lokaler och att de mänskliga och materiella resurser som behövs stämmer överens med EU:s ambition att spela en avgörande roll i Iraks övergång till demokrati, så att delegationen kan vara fullt verksam. Parlamentet betonar att det är viktigt att delegationschefen kan resa säkert till alla delar av landet för att övervaka människorättssituationen och reformprocessen samt att de program som EU finansierar genomförs på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att en EU-delegation inrättats i Bagdad i Irak och att en delegationschef utsetts. Parlamentet påminner dock om att det är viktigt att se till att EU-delegationen har ändamålsenliga lokaler och att de mänskliga och materiella resurser som behövs stämmer överens med EU:s ambition att spela en avgörande roll i Iraks övergång till demokrati, så att delegationen kan vara fullt verksam. Parlamentet betonar att det är viktigt att delegationschefen kan resa säkert till alla delar av landet för att övervaka människorättssituationen och reformprocessen samt att de program som EU finansierar genomförs på ett ändamålsenligt sätt.

| 13. | Europaparlamentet understryker att den politiska överenskommelse som de irakiska ledarna nått för att inrätta en nationell partnerskapsregering som är representativ för den politiska, religiösa och etniska mångfalden i det irakiska samhället är av betydelse för Iraks framtid och överensstämmer med det irakiska folkets vilja såsom den kom till uttryck vid parlamentsvalet den 7 mars 2010. Parlamentet kräver att en sådan överenskommelse genast ska tillämpas fullt ut och uppmanar de politiska krafterna i Irak att stå fast vid sitt åtagande i en anda av gemensamma avsikter att bygga starka och hållbara demokratiska institutioner och garantera nödvändiga villkor för fria och rättvisa val både på lokal och på internationell nivå, något som är viktigt för den demokratiska övergången. Parlamentet konstaterar att genomförandet av detta avtal kan vara den enda möjliga lösningen för att inledda processen med en verklig nationell försoning. Parlamentet understryker att det är viktigt att utse permanenta ministrar till försvarsministeriet och inrikesministeriet för att förhindra maktkoncentration och att främja demokratisk dialog, översikt, politiskt ansvar och redovisningsskyldighet i fråga om säkerhetspolitiska val. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att den politiska överenskommelse som de irakiska ledarna nått för att inrätta en nationell partnerskapsregering som är representativ för den politiska, religiösa och etniska mångfalden i det irakiska samhället är av betydelse för Iraks framtid och överensstämmer med det irakiska folkets vilja såsom den kom till uttryck vid parlamentsvalet den 7 mars 2010. Parlamentet kräver att en sådan överenskommelse genast ska tillämpas fullt ut och uppmanar de politiska krafterna i Irak att stå fast vid sitt åtagande i en anda av gemensamma avsikter att bygga starka och hållbara demokratiska institutioner och garantera nödvändiga villkor för fria och rättvisa val både på lokal och på internationell nivå, något som är viktigt för den demokratiska övergången. Parlamentet konstaterar att genomförandet av detta avtal kan vara den enda möjliga lösningen för att inledda processen med en verklig nationell försoning. Parlamentet understryker att det är viktigt att utse permanenta ministrar till försvarsministeriet och inrikesministeriet för att förhindra maktkoncentration och att främja demokratisk dialog, översikt, politiskt ansvar och redovisningsskyldighet i fråga om säkerhetspolitiska val.

| 14. | Parlamentet är bekymrat över de fortsatta sekteristiska spänningarna och den djupa bristen på förtroende mellan den irakiska regeringen och oppositionen, som, om de inte åtgärdas, kan leda till att våldsamma konflikter åter bryter ut. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den negativa inverkan som konflikten i Syrien kan ha på Irak, något som kan förvärra de sekteristiska spänningarna i landet och uppmanar alla aktörer i Irak att agera på ett ansvarsfullt sätt och med återhållsamhet för att undvika ett sådant scenario. |
| --- | --- |

14.

Parlamentet är bekymrat över de fortsatta sekteristiska spänningarna och den djupa bristen på förtroende mellan den irakiska regeringen och oppositionen, som, om de inte åtgärdas, kan leda till att våldsamma konflikter åter bryter ut. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den negativa inverkan som konflikten i Syrien kan ha på Irak, något som kan förvärra de sekteristiska spänningarna i landet och uppmanar alla aktörer i Irak att agera på ett ansvarsfullt sätt och med återhållsamhet för att undvika ett sådant scenario.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar den irakiska regeringen att se till att landets resurser används på ett öppet och ansvarsfullt sätt till glädje för hela det irakiska folket. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar den irakiska regeringen att se till att landets resurser används på ett öppet och ansvarsfullt sätt till glädje för hela det irakiska folket.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en bindande klausul om företagens sociala ansvar för behandling vid något av samarbetsrådets första möten. Klausulen bör bygga på den internationella definitionen av principerna för företagens sociala ansvar, bland annat i den uppdatering av OECD:s riktlinjer som gjordes 2010 och i de normer som fastställts av FN, ILO och EU. Parlamentet anser att denna klausul bör harmonisera nuvarande normer och begrepp för att garantera att de kan jämföras med varandra och är rättvisa och att där bör fastställas åtgärder för hur dessa principer ska förverkligas på EU-nivå, exempelvis krav på övervakning av företag, deras dotterbolag och leveranskedjor och på att tillbörlig aktsamhet ska iakttas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en bindande klausul om företagens sociala ansvar för behandling vid något av samarbetsrådets första möten. Klausulen bör bygga på den internationella definitionen av principerna för företagens sociala ansvar, bland annat i den uppdatering av OECD:s riktlinjer som gjordes 2010 och i de normer som fastställts av FN, ILO och EU. Parlamentet anser att denna klausul bör harmonisera nuvarande normer och begrepp för att garantera att de kan jämföras med varandra och är rättvisa och att där bör fastställas åtgärder för hur dessa principer ska förverkligas på EU-nivå, exempelvis krav på övervakning av företag, deras dotterbolag och leveranskedjor och på att tillbörlig aktsamhet ska iakttas.

| 17. | Europaparlamentet fortsätter dock att vara mycket oroat över de ihållande våldsdåd som riktas mot civilbefolkningen, utsatta grupper och alla religiösa samfund, däribland de kristna minoriteterna, något som hos befolkningen väcker en djup känsla av rädsla och osäkerhet rörande invånarnas och landets framtid. Parlamentet noterar att vissa framsteg har gjorts på detta område, och uppmanar de irakiska myndigheterna att fortsätta att förbättra säkerheten och den allmänna ordningen och bekämpa terrorism och sekteristiskt våld i hela landet. Det är också en prioriterad fråga att inrätta en ny rättslig ram som tydligt avgränsar säkerhetsstyrkornas ansvar och mandat och gör det lättare att få en klar översikt över säkerhetsstyrkorna såsom konstitutionen kräver. Representantrådet måste ges en tillräcklig roll i utarbetandet av en ny lagstiftning och utövandet av demokratisk kontroll. Parlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att öka sina ansträngningar att skydda kristna minoriteter och alla sårbara minoriteter, att garantera samtliga irakiska medborgare rätten att utöva sin tro eller bekräfta sin identitet i frihet och säkerhet, att vidta mer bestämda åtgärder för att bekämpa våld mellan olika etniska och religiösa grupper, att skydda den sekulära delen av befolkningen och att göra vad de kan för att ställa förbrytare inför rätta och respektera rättsstatsprincipen och internationella normer. Parlamentet anser att partnerskaps- och samarbetsavtalet ger möjlighet till att ytterligare främja försoningsprogram och dialog mellan företrädare för olika religiösa grupper som syftar till att återställa en känsla av sammanhållning och partnerskap i det irakiska samhället. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fortsätter dock att vara mycket oroat över de ihållande våldsdåd som riktas mot civilbefolkningen, utsatta grupper och alla religiösa samfund, däribland de kristna minoriteterna, något som hos befolkningen väcker en djup känsla av rädsla och osäkerhet rörande invånarnas och landets framtid. Parlamentet noterar att vissa framsteg har gjorts på detta område, och uppmanar de irakiska myndigheterna att fortsätta att förbättra säkerheten och den allmänna ordningen och bekämpa terrorism och sekteristiskt våld i hela landet. Det är också en prioriterad fråga att inrätta en ny rättslig ram som tydligt avgränsar säkerhetsstyrkornas ansvar och mandat och gör det lättare att få en klar översikt över säkerhetsstyrkorna såsom konstitutionen kräver. Representantrådet måste ges en tillräcklig roll i utarbetandet av en ny lagstiftning och utövandet av demokratisk kontroll. Parlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att öka sina ansträngningar att skydda kristna minoriteter och alla sårbara minoriteter, att garantera samtliga irakiska medborgare rätten att utöva sin tro eller bekräfta sin identitet i frihet och säkerhet, att vidta mer bestämda åtgärder för att bekämpa våld mellan olika etniska och religiösa grupper, att skydda den sekulära delen av befolkningen och att göra vad de kan för att ställa förbrytare inför rätta och respektera rättsstatsprincipen och internationella normer. Parlamentet anser att partnerskaps- och samarbetsavtalet ger möjlighet till att ytterligare främja försoningsprogram och dialog mellan företrädare för olika religiösa grupper som syftar till att återställa en känsla av sammanhållning och partnerskap i det irakiska samhället.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att det är brådskande att åtgärda de humanitära problem som befolkningen i Irak upplever. Parlamentet betonar behovet av att se till att åtgärder som samordnas mellan de irakiska myndigheterna och internationella biståndsorganisationer som arbetar på ort och ställe vidtas i syfte att bistå sårbara grupper, inklusive flyktingar och fördrivna personer och garantera skydd och skapa skäliga villkor för deras säkerhet och värdighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att det är brådskande att åtgärda de humanitära problem som befolkningen i Irak upplever. Parlamentet betonar behovet av att se till att åtgärder som samordnas mellan de irakiska myndigheterna och internationella biståndsorganisationer som arbetar på ort och ställe vidtas i syfte att bistå sårbara grupper, inklusive flyktingar och fördrivna personer och garantera skydd och skapa skäliga villkor för deras säkerhet och värdighet.

| 19. | Europaparlamentet noterar med oro att 34 000 syrier enligt UNHCR har flytt till irakiska Kurdistan sedan kriget började och kräver att de irakiska myndigheterna ska få hjälp att hantera flyktingströmmen till Irak, framför allt genom att se till att flyktingarna tas emot i landet på humanitära grunder och att flyktingarna hänvisas till flyktingläger. Parlamentet uppmanar också EU att utlova och bidra med stöd till den irakiska regeringen i dess arbete att säkerställa humana levnadsförhållanden i dessa flyktingläger. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar med oro att 34 000 syrier enligt UNHCR har flytt till irakiska Kurdistan sedan kriget började och kräver att de irakiska myndigheterna ska få hjälp att hantera flyktingströmmen till Irak, framför allt genom att se till att flyktingarna tas emot i landet på humanitära grunder och att flyktingarna hänvisas till flyktingläger. Parlamentet uppmanar också EU att utlova och bidra med stöd till den irakiska regeringen i dess arbete att säkerställa humana levnadsförhållanden i dessa flyktingläger.

| 20. | Europaparlamentet uppskattar de irakiska myndigheternas insatser men uppmanar dem samtidigt att garantera säkerheten och säkerställa mänskliga levnadsförhållanden för invånarna i Camp Ashraf och Camp Hurriya. Parlamentet ber EU:s medlemsstater att respektera artikel 105.3 b och 105.4 i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak och att göra allt de kan för att underlätta en individuell omplacering eller repatriering av invånarna i Camp Hurriya, enligt deras egna fria önskemål, så att frågan om deras närvaro på irakiskt territorium kan finna en slutgiltig lösning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppskattar de irakiska myndigheternas insatser men uppmanar dem samtidigt att garantera säkerheten och säkerställa mänskliga levnadsförhållanden för invånarna i Camp Ashraf och Camp Hurriya. Parlamentet ber EU:s medlemsstater att respektera artikel 105.3 b och 105.4 i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak och att göra allt de kan för att underlätta en individuell omplacering eller repatriering av invånarna i Camp Hurriya, enligt deras egna fria önskemål, så att frågan om deras närvaro på irakiskt territorium kan finna en slutgiltig lösning.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av konstitutionen, strafflagen och strafförfarandet för att garantera att lika rättigheter samt kvinnors rättigheter respekteras fullt ut. Parlamentet bekräftar än en gång den viktiga roll som kvinnor kan spela när det gäller att på nytt skapa struktur i samhället och understryker behovet av att kvinnor deltar fullt ut i politiken, bland annat i utvecklandet av nationella strategier för att man ska kunna beakta deras synpunkter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av konstitutionen, strafflagen och strafförfarandet för att garantera att lika rättigheter samt kvinnors rättigheter respekteras fullt ut. Parlamentet bekräftar än en gång den viktiga roll som kvinnor kan spela när det gäller att på nytt skapa struktur i samhället och understryker behovet av att kvinnor deltar fullt ut i politiken, bland annat i utvecklandet av nationella strategier för att man ska kunna beakta deras synpunkter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar frivilligorganisationer att bidra till att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna i Irak genom att bevilja riktat stöd till kvinnor som fallit offer för våld, tvångsäktenskap, hedersbrott, människohandel och könsstympning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar frivilligorganisationer att bidra till att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna i Irak genom att bevilja riktat stöd till kvinnor som fallit offer för våld, tvångsäktenskap, hedersbrott, människohandel och könsstympning.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar det irakiska parlamentet och den irakiska regeringen att stifta lagar mot barnarbete, barnprostitution och människohandel och att se till att FN:s konvention om barns rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar det irakiska parlamentet och den irakiska regeringen att stifta lagar mot barnarbete, barnprostitution och människohandel och att se till att FN:s konvention om barns rättigheter respekteras.

| 24. | Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas kvinnors delaktighet i processen för återuppbyggnad efter en konflikt samt på högsta nivå i det politiska och ekonomiska livet, särskilt kvinnor från minoritetsgrupper som ofta råkar ut för dubbel diskriminering, både på grund av sitt kön och sin etniska eller religiösa tillhörighet. Parlamentet uppmuntrar de irakiska myndigheterna att vidta de åtgärder som behövs för att utveckla ett aktivt civilt samhälle som deltar i den politiska processen och att främja oberoende, pluralistiska och professionella medier. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas kvinnors delaktighet i processen för återuppbyggnad efter en konflikt samt på högsta nivå i det politiska och ekonomiska livet, särskilt kvinnor från minoritetsgrupper som ofta råkar ut för dubbel diskriminering, både på grund av sitt kön och sin etniska eller religiösa tillhörighet. Parlamentet uppmuntrar de irakiska myndigheterna att vidta de åtgärder som behövs för att utveckla ett aktivt civilt samhälle som deltar i den politiska processen och att främja oberoende, pluralistiska och professionella medier.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över de många fallen av självmord bland kvinnor och hedersmord i samband med tvångsäktenskap samt andra vanliga former av våld mot kvinnor, såsom kvinnlig könsstympning och våld i hemmet. Parlamentet betonar vikten av att införa ändamålsenliga och effektiva lagar som upprätthåller och skyddar kvinnors rättigheter och sociala, kulturella och fysiska integritet och främjar full tillgång till socioekonomisk integration samt avskaffar diskriminering mot kvinnor i lagen i linje med den irakiska konstitutionen och Iraks skyldigheter enligt internationella människorättsavtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över de många fallen av självmord bland kvinnor och hedersmord i samband med tvångsäktenskap samt andra vanliga former av våld mot kvinnor, såsom kvinnlig könsstympning och våld i hemmet. Parlamentet betonar vikten av att införa ändamålsenliga och effektiva lagar som upprätthåller och skyddar kvinnors rättigheter och sociala, kulturella och fysiska integritet och främjar full tillgång till socioekonomisk integration samt avskaffar diskriminering mot kvinnor i lagen i linje med den irakiska konstitutionen och Iraks skyldigheter enligt internationella människorättsavtal.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska kommissionens gemensamma strategiska dokument (2011–2013) som markerar en övergång till en flerårig programplanering av EU:s utvecklingssamarbete, som stäms av med de irakiska myndigheterna och samordnas med de övriga internationella aktörerna (Världsbanken, FN) på plats. Detta nya tillvägagångssätt motsvarar de huvudsakliga riktlinjer som ingår i parlamentets rekommendation till rådet av den 13 mars 2008. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska kommissionens gemensamma strategiska dokument (2011–2013) som markerar en övergång till en flerårig programplanering av EU:s utvecklingssamarbete, som stäms av med de irakiska myndigheterna och samordnas med de övriga internationella aktörerna (Världsbanken, FN) på plats. Detta nya tillvägagångssätt motsvarar de huvudsakliga riktlinjer som ingår i parlamentets rekommendation till rådet av den 13 mars 2008.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar det positiva resultatet av uppdraget EUJUST LEX och de pilotprojekt som för första gången drivits i Irak och som samordnats med kommissionens pågående projekt. Parlamentet efterlyser att man vid detta uppdrags slut drar nytta av alla erfarenheter som gjorts genom att använda sig av både den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och unionsinstrumenten så att EU kan ge stöd på plats för att förstärka polisen och straffrättssystemet i Irak. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar det positiva resultatet av uppdraget EUJUST LEX och de pilotprojekt som för första gången drivits i Irak och som samordnats med kommissionens pågående projekt. Parlamentet efterlyser att man vid detta uppdrags slut drar nytta av alla erfarenheter som gjorts genom att använda sig av både den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och unionsinstrumenten så att EU kan ge stöd på plats för att förstärka polisen och straffrättssystemet i Irak.

| 28. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om insyn i och effektivitet hos unionens stöd till Irak genom att man ser till att lämna uttömmande, regelbunden och insynsvänlig information om de faktiska utbetalningarna och genomförandet av unionens stöd, särskilt när det gäller medel som går via Internationella återuppbyggnadsfonden för Irak, där EU är den största bidragsgivaren. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om insyn i och effektivitet hos unionens stöd till Irak genom att man ser till att lämna uttömmande, regelbunden och insynsvänlig information om de faktiska utbetalningarna och genomförandet av unionens stöd, särskilt när det gäller medel som går via Internationella återuppbyggnadsfonden för Irak, där EU är den största bidragsgivaren.

| 29. | Europaparlamentet noterar att EU:s verksamhet för samarbete som planerats när det gäller social och mänsklig utveckling syftar till att bekämpa fattigdom, tillfredsställa de grundläggande behoven i fråga om hälsa, utbildning och sysselsättning och främja de grundläggande rättigheterna för alla, också för de mest utsatta grupperna, flyktingar, tvångsförflyttade personer och alla religiösa minoriteter. Parlamentet insisterar på att denna verksamhet bedrivs inom ramen för en förstärkning av kapaciteten och institutionerna, med beaktande av principerna om integrering, insyn och goda styrelseformer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att EU:s verksamhet för samarbete som planerats när det gäller social och mänsklig utveckling syftar till att bekämpa fattigdom, tillfredsställa de grundläggande behoven i fråga om hälsa, utbildning och sysselsättning och främja de grundläggande rättigheterna för alla, också för de mest utsatta grupperna, flyktingar, tvångsförflyttade personer och alla religiösa minoriteter. Parlamentet insisterar på att denna verksamhet bedrivs inom ramen för en förstärkning av kapaciteten och institutionerna, med beaktande av principerna om integrering, insyn och goda styrelseformer.

| 30. | Europaparlamentet lyfter fram Iraks känsliga geopolitiska situation som granne till Syrien, Iran, Turkiet, Saudiarabien och Jordanien. Parlamentet förväntar sig att Irak spelar en stabiliserande roll i regionen, framför allt med tanke på det pågående inbördeskriget i Syrien. Parlamentet förväntar sig att Irak stöder en demokratisk övergång i Syrien som inbegriper alla parter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet lyfter fram Iraks känsliga geopolitiska situation som granne till Syrien, Iran, Turkiet, Saudiarabien och Jordanien. Parlamentet förväntar sig att Irak spelar en stabiliserande roll i regionen, framför allt med tanke på det pågående inbördeskriget i Syrien. Parlamentet förväntar sig att Irak stöder en demokratisk övergång i Syrien som inbegriper alla parter.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att en kommission för de mänskliga rättigheterna nyligen har inrättats i Irak som en oberoende institution som kan ge en betydelse till de rättigheter som garanterats i Iraks konstitution och spela en central roll i skyddet av dessa rättigheter. Parlamentet understryker att det är viktigt att denna institution förblir politiskt oberoende och att den beviljar sina operationer ett ändamålsenligt, säkert och oberoende finansiellt stöd. Parlamentet understryker behovet av regelbundet, transparent och kontinuerligt samarbete mellan regeringsorganen och kommissionens undersökningsorgan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja utvecklingen genom tekniskt bistånd, en ständig dialog och utbyte av erfarenheter när det gäller skydd av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar att en kommission för de mänskliga rättigheterna nyligen har inrättats i Irak som en oberoende institution som kan ge en betydelse till de rättigheter som garanterats i Iraks konstitution och spela en central roll i skyddet av dessa rättigheter. Parlamentet understryker att det är viktigt att denna institution förblir politiskt oberoende och att den beviljar sina operationer ett ändamålsenligt, säkert och oberoende finansiellt stöd. Parlamentet understryker behovet av regelbundet, transparent och kontinuerligt samarbete mellan regeringsorganen och kommissionens undersökningsorgan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja utvecklingen genom tekniskt bistånd, en ständig dialog och utbyte av erfarenheter när det gäller skydd av mänskliga rättigheter.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, vice ordföranden för Europeiska kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, talmännen i medlemsstaternas parlament samt regeringen och representantrådet i Irak. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, vice ordföranden för Europeiska kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, talmännen i medlemsstaternas parlament samt regeringen och representantrådet i Irak.

---

(1)  EUT L 204, 31.7.2012, s. 20.

(2)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 287.

(3)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 75.

(4)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 115.

(5)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 53.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/89

---

P7_TA(2013)0024

Genomförandet av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och stater i östra och södra Afrika mot bakgrund av den nuvarande situationen i Zimbabwe

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om genomförandet av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och stater i östra och södra Afrika mot bakgrund av den nuvarande situationen i Zimbabwe (2013/2515(RSP))

(2015/C 440/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen, å andra sidan, vilket har tillämpats provisoriskt sedan den 14 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen, å andra sidan, vilket har tillämpats provisoriskt sedan den 14 maj 2012,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vilket undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vilket undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt), särskilt dess artikel XXIV, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt), särskilt dess artikel XXIV,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken millennieutvecklingsmålen fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken millennieutvecklingsmålen fastställs,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2009 om det interimsavtal i vilket en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap upprättas mellan länderna i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2009 om det interimsavtal i vilket en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap upprättas mellan länderna i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av kommunikén från det extrainsatta toppmötet för Södra Afrikas utvecklingsgemenskap den 1 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från det extrainsatta toppmötet för Södra Afrikas utvecklingsgemenskap den 1 juni 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe av den 23 juli 2012 och rådets genomförandebeslut 2012/124/GUSP om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe av den 23 juli 2012 och rådets genomförandebeslut 2012/124/GUSP om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (2),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kapitlet om handelssamarbete i Cotonouavtalet, i vilket de av EU förlängda icke ömsesidiga handelsförmånerna till AVS-länder återfinns, upphörde att gälla den 31 december 2007. Alltsedan dess har situationen varit oförenlig med Världshandelsorganisationens regler. |
| --- | --- |

A.

Kapitlet om handelssamarbete i Cotonouavtalet, i vilket de av EU förlängda icke ömsesidiga handelsförmånerna till AVS-länder återfinns, upphörde att gälla den 31 december 2007. Alltsedan dess har situationen varit oförenlig med Världshandelsorganisationens regler.

| B. | Avtalen om ekonomiskt partnerskap är WTO-förenliga avtal som syftar till att stödja regional integration genom handelsutveckling, hållbar tillväxt och fattigdomsminskning, samtidigt som en gradvis integrering av AVS-staternas ekonomier i världsekonomin främjas. |
| --- | --- |

B.

Avtalen om ekonomiskt partnerskap är WTO-förenliga avtal som syftar till att stödja regional integration genom handelsutveckling, hållbar tillväxt och fattigdomsminskning, samtidigt som en gradvis integrering av AVS-staternas ekonomier i världsekonomin främjas.

| C. | Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe har undertecknat Cotonouavtalet. Respekt för mänskliga rättigheter är en viktig del av utvecklings- och samarbetsavtalet mellan EU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

C.

Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe har undertecknat Cotonouavtalet. Respekt för mänskliga rättigheter är en viktig del av utvecklings- och samarbetsavtalet mellan EU och AVS-länderna.

| D. | Interimsavtal om ekonomiskt partnerskap kan ses som ett första steg i processen mot fullständiga avtal om ekonomiskt partnerskap eftersom de nu inte bara inbegriper regler för handel med varor, utan även kapitel om ursprungsregler och regler för skydd av nyetablerade industrier. |
| --- | --- |

D.

Interimsavtal om ekonomiskt partnerskap kan ses som ett första steg i processen mot fullständiga avtal om ekonomiskt partnerskap eftersom de nu inte bara inbegriper regler för handel med varor, utan även kapitel om ursprungsregler och regler för skydd av nyetablerade industrier.

| E. | Bestämmelser om sunt styrelseskick, öppenhet i politiska ämbeten och mänskliga rättigheter, enligt artiklarna 8, 11 b, 96 och 97 i Cotonouavtalet, måste ses som en del av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Seychellerna, Madagaskar, Mauritius och Zimbabwe, å andra sidan. |
| --- | --- |

E.

Bestämmelser om sunt styrelseskick, öppenhet i politiska ämbeten och mänskliga rättigheter, enligt artiklarna 8, 11 b, 96 och 97 i Cotonouavtalet, måste ses som en del av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Seychellerna, Madagaskar, Mauritius och Zimbabwe, å andra sidan.

| F. | Även om man ser vissa tecken på förbättring av den aktuella situationen i Zimbabwe, med hänsyn till mänskliga rättigheter och demokrati, återstår flera utmaningar för ett framtida samarbete mellan EU och Zimbabwe, framför allt ett fullständigt genomförande av den övergripande politiska överenskommelsen och ett slut på alla former av trakasserier och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Även om man ser vissa tecken på förbättring av den aktuella situationen i Zimbabwe, med hänsyn till mänskliga rättigheter och demokrati, återstår flera utmaningar för ett framtida samarbete mellan EU och Zimbabwe, framför allt ett fullständigt genomförande av den övergripande politiska överenskommelsen och ett slut på alla former av trakasserier och kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| G. | Den ekonomiska återhämtningen i Zimbabwe är fortfarande bräcklig, och viss statlig politik utgör ett hot mot framtida ekonomiska förbindelser mellan EU och Zimbabwe. |
| --- | --- |

G.

Den ekonomiska återhämtningen i Zimbabwe är fortfarande bräcklig, och viss statlig politik utgör ett hot mot framtida ekonomiska förbindelser mellan EU och Zimbabwe.

| H. | Zimbabwe visar uppenbar brist på respekt för internationella avtal och landets egna lagar genom att fortsätta tillåta försäljning av olagligt elfenben från elefanter. |
| --- | --- |

H.

Zimbabwe visar uppenbar brist på respekt för internationella avtal och landets egna lagar genom att fortsätta tillåta försäljning av olagligt elfenben från elefanter.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att EU måste främja rättvis handel mellan EU och utvecklingsländerna, grundad på full respekt och garantier för ILO:s arbetsrättsliga normer och arbetsförhållanden, och säkerställa att striktast möjliga sociala och miljömässiga normer tillämpas. Parlamentet anser att detta bland annat omfattar att betala rättvisa priser för utvecklingsländernas resurser och jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att EU måste främja rättvis handel mellan EU och utvecklingsländerna, grundad på full respekt och garantier för ILO:s arbetsrättsliga normer och arbetsförhållanden, och säkerställa att striktast möjliga sociala och miljömässiga normer tillämpas. Parlamentet anser att detta bland annat omfattar att betala rättvisa priser för utvecklingsländernas resurser och jordbruksprodukter.

| 2. | Europaparlamentet understryker att den provisoriska tillämpningen av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap är ett viktigt steg mot att stärka partnerskapet mellan EU och de fyra berörda afrikanska länderna inom tydliga rättsliga ramar. Parlamentet understryker vikten av att fortsätta förhandlingarna i syfte att nå en fullständig överenskommelse där man främjar ökad öppen och rättvis handel, investeringar och regional integration. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att den provisoriska tillämpningen av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap är ett viktigt steg mot att stärka partnerskapet mellan EU och de fyra berörda afrikanska länderna inom tydliga rättsliga ramar. Parlamentet understryker vikten av att fortsätta förhandlingarna i syfte att nå en fullständig överenskommelse där man främjar ökad öppen och rättvis handel, investeringar och regional integration.

| 3. | Europaparlamentet anser att den lag om en kommission för de mänskliga rättigheterna som trätt i kraft i Zimbabwe är ett lovande steg för regeringen i syfte att förbättra människorättssituationen i landet och ett steg framåt i den överenskomna färdplanen för fredliga och trovärdiga val. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den lag om en kommission för de mänskliga rättigheterna som trätt i kraft i Zimbabwe är ett lovande steg för regeringen i syfte att förbättra människorättssituationen i landet och ett steg framåt i den överenskomna färdplanen för fredliga och trovärdiga val.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trappa upp förhandlingarna med de sju återstående länderna i regionen och att tillämpa ett utvecklingsvänligt tillvägagångssätt som överensstämmer med såväl de strategiska målen och prioriteringarna för regionen och länderna i regionen som WTO:s regler. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trappa upp förhandlingarna med de sju återstående länderna i regionen och att tillämpa ett utvecklingsvänligt tillvägagångssätt som överensstämmer med såväl de strategiska målen och prioriteringarna för regionen och länderna i regionen som WTO:s regler.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker dock sin oro över fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Zimbabwe, vilka urholkar de åtaganden som gjorts av Zimbabwes nationella enhetsregering under de senaste åren, framför allt över nyligen rapporterade trakasserier av människorättsförsvarare, journalister och företrädare för det civila samhället i Zimbabwe. Parlamentet uppmanar regeringen i Zimbabwe att vidta alla de åtgärder som krävs för att säkerställa att ingen person som tar upp frågor om mänskliga rättigheter utsätts för trakasserier eller hot. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker dock sin oro över fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Zimbabwe, vilka urholkar de åtaganden som gjorts av Zimbabwes nationella enhetsregering under de senaste åren, framför allt över nyligen rapporterade trakasserier av människorättsförsvarare, journalister och företrädare för det civila samhället i Zimbabwe. Parlamentet uppmanar regeringen i Zimbabwe att vidta alla de åtgärder som krävs för att säkerställa att ingen person som tar upp frågor om mänskliga rättigheter utsätts för trakasserier eller hot.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon stark människorättsklausul i interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap och efterlyser på nytt människorättsklausuler i de handelsavtal som EU ingår. Parlamentet beklagar att det inte ingår något kapitel om hållbar utveckling eller något krav på att respektera internationell arbets- och miljörätt |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon stark människorättsklausul i interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap och efterlyser på nytt människorättsklausuler i de handelsavtal som EU ingår. Parlamentet beklagar att det inte ingår något kapitel om hållbar utveckling eller något krav på att respektera internationell arbets- och miljörätt

| 7. | Europaparlamentet betonar att rätten till mötes-, förenings- och yttrandefrihet är väsentliga delar av demokratin som Zimbabwe i den övergripande politiska överenskommelsen åtog sig att följa till alla delar. Parlamentet uppmärksammar det aktuella godkännandeförfarandet i vilket man betonar att ratificeringen av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap med EU är ytterligare en möjlighet att på nytt framhålla behovet av att dessa åtaganden och skyldigheter genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att rätten till mötes-, förenings- och yttrandefrihet är väsentliga delar av demokratin som Zimbabwe i den övergripande politiska överenskommelsen åtog sig att följa till alla delar. Parlamentet uppmärksammar det aktuella godkännandeförfarandet i vilket man betonar att ratificeringen av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap med EU är ytterligare en möjlighet att på nytt framhålla behovet av att dessa åtaganden och skyldigheter genomförs fullt ut.

| 8. | Europaparlamentet betonar att EU:s utvecklingssamarbete (enligt artikel 96 i Cotonouavtalet) under rådande omständigheter inte bör återupptas men att EU fortfarande har ett åtagande att stödja lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att EU:s utvecklingssamarbete (enligt artikel 96 i Cotonouavtalet) under rådande omständigheter inte bör återupptas men att EU fortfarande har ett åtagande att stödja lokalbefolkningen.

| 9. | Europaparlamentet stöder de målinriktade åtgärder som EU för närvarande tillämpar, och som är en reaktion på den politiska och människorättsliga situationen i Zimbabwe, genom årliga beslut som gör att EU kan hålla högt uppsatta personer inom den zimbabwiska regeringen under ständig uppsikt. Parlamentet betonar dessutom att dessa åtgärder inte kommer att påverkas av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder de målinriktade åtgärder som EU för närvarande tillämpar, och som är en reaktion på den politiska och människorättsliga situationen i Zimbabwe, genom årliga beslut som gör att EU kan hålla högt uppsatta personer inom den zimbabwiska regeringen under ständig uppsikt. Parlamentet betonar dessutom att dessa åtgärder inte kommer att påverkas av interimsavtalet om ekonomiskt partnerskap.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att vidta nödvändiga åtgärder, däribland att återupprätta rättsstatsprincipen, demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna, och framför allt en fredlig och trovärdig folkomröstning om den nya konstitutionen och valförberedelser som uppfyller erkända internationella normer, så att de målinriktade åtgärderna kan avbrytas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att vidta nödvändiga åtgärder, däribland att återupprätta rättsstatsprincipen, demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna, och framför allt en fredlig och trovärdig folkomröstning om den nya konstitutionen och valförberedelser som uppfyller erkända internationella normer, så att de målinriktade åtgärderna kan avbrytas.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att det är berett att tillgripa alla medel som står till dess förfogande om en avsevärd försämring av människorättssituationen noteras, däribland att överväga att tillämpa de bestämmelser som fastställs i artikel 65 i avtalet (den så kallade underlåtenhetsklausulen). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar att det är berett att tillgripa alla medel som står till dess förfogande om en avsevärd försämring av människorättssituationen noteras, däribland att överväga att tillämpa de bestämmelser som fastställs i artikel 65 i avtalet (den så kallade underlåtenhetsklausulen).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Harare att fortsätta erbjuda hjälp till Zimbabwes nationella enhetsregering att förbättra människorättssituationen i syfte att uppnå fredliga och trovärdiga val som uppfyller de normer som EU fastställt för alla sina handelspartner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Harare att fortsätta erbjuda hjälp till Zimbabwes nationella enhetsregering att förbättra människorättssituationen i syfte att uppnå fredliga och trovärdiga val som uppfyller de normer som EU fastställt för alla sina handelspartner.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att vara pådrivande när det gäller att identifiera och åtala de aktörer som är inblandade i den illegala exporten av och handeln med elfenben, och att dessutom arbeta för att öka insynen inom Zimbabwes utvinningsindustri, i syfte att säkerställa att de rikedomar som genereras via laglig exploatering av landets naturresurser redovisas på ett korrekt sätt och kommer samtliga zimbabwier till godo. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att vara pådrivande när det gäller att identifiera och åtala de aktörer som är inblandade i den illegala exporten av och handeln med elfenben, och att dessutom arbeta för att öka insynen inom Zimbabwes utvinningsindustri, i syfte att säkerställa att de rikedomar som genereras via laglig exploatering av landets naturresurser redovisas på ett korrekt sätt och kommer samtliga zimbabwier till godo.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, regeringen och parlamentet i Zimbabwe och regeringarna i Södra Afrikas utvecklingsgemenskap. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, regeringen och parlamentet i Zimbabwe och regeringarna i Södra Afrikas utvecklingsgemenskap.

---

(1)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 129.

(2)  EUT L 54, 28.2.2012, s. 20.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/92

---

P7_TA(2013)0026

Modernisering av statligt stöd

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (2012/2920(RSP))

(2015/C 440/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 109, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 109,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (COM(2012)0725),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg (COM(2012)0730),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande, antaget den 29 november 2012 vid kommitténs 98:e plenarsammanträde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande, antaget den 29 november 2012 vid kommitténs 98:e plenarsammanträde,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2011 Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2011 Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?,

| — | med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1) (nedan kallat ramavtalet), särskilt artikel 15, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1) (nedan kallat ramavtalet), särskilt artikel 15,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om modernisering av statligt stöd (O-000213/2012 – B7-0102/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om modernisering av statligt stöd (O-000213/2012 – B7-0102/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har lagt fram förslag till två förordningar om genomförande av programmet för modernisering av det statliga stödet, med artikel 109 i EUF-fördraget som rättslig grund. Denna rättsliga grund innebär att parlamentet endast ska höras, utan att ha något medbeslutande. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har lagt fram förslag till två förordningar om genomförande av programmet för modernisering av det statliga stödet, med artikel 109 i EUF-fördraget som rättslig grund. Denna rättsliga grund innebär att parlamentet endast ska höras, utan att ha något medbeslutande.

| B. | Förslagens syfte är att resurserna ska inriktas på bedömning av de viktigaste stödexemplen och att man inte ska slösa tid på mindre fall och smärre klagomål som inte har någon inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Förslagens syfte är att resurserna ska inriktas på bedömning av de viktigaste stödexemplen och att man inte ska slösa tid på mindre fall och smärre klagomål som inte har någon inverkan på handeln mellan medlemsstaterna.

| C. | Förslagen, i synnerhet den ändring som avser procedurförordningen (rådets förordning (EG) nr 659/1999), gäller de närmare villkoren för kommissionens kontroll av beslut som fattats av nationella och lokala valda organ, och det finns därför starka skäl till att Europaparlamentet bör utöva en demokratisk kontroll av dessa texter. |
| --- | --- |

C.

Förslagen, i synnerhet den ändring som avser procedurförordningen (rådets förordning (EG) nr 659/1999), gäller de närmare villkoren för kommissionens kontroll av beslut som fattats av nationella och lokala valda organ, och det finns därför starka skäl till att Europaparlamentet bör utöva en demokratisk kontroll av dessa texter.

| D. | I enlighet med artikel 15 i ramavtalet mellan Europaparlamentet och kommissionen bör parlamentet få medverka i förberedelserna av sådana förslag. |
| --- | --- |

D.

I enlighet med artikel 15 i ramavtalet mellan Europaparlamentet och kommissionen bör parlamentet få medverka i förberedelserna av sådana förslag.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om modernisering av det statliga stödet och kommissionens nya förslag till förordningar, men uppmanar ändå kommissionen att se till att åtgärderna för att stimulera ekonomisk tillväxt, som är ett av reformens övergripande mål, inte på nytt leder till att statsskulderna ökar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om modernisering av det statliga stödet och kommissionens nya förslag till förordningar, men uppmanar ändå kommissionen att se till att åtgärderna för att stimulera ekonomisk tillväxt, som är ett av reformens övergripande mål, inte på nytt leder till att statsskulderna ökar.

| 2. | Europaparlamentet betonar behovet av mindre men bättre inriktat statligt stöd, som ställer färre krav på statlig finansiering och inte snedvrider konkurrensen, samtidigt som övergången till en kunskapsekonomi främjas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar behovet av mindre men bättre inriktat statligt stöd, som ställer färre krav på statlig finansiering och inte snedvrider konkurrensen, samtidigt som övergången till en kunskapsekonomi främjas.

| 3. | Europaparlamentet betonar att statliga stöd måste utformas på ett sätt som främjar utvecklingen av tjänster, kunskap och infrastruktur i sig, i stället för att stödja specifika företag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att statliga stöd måste utformas på ett sätt som främjar utvecklingen av tjänster, kunskap och infrastruktur i sig, i stället för att stödja specifika företag.

| 4. | Det främsta syftet med kontrollen av statliga stöd är att se till att förutsättningarna på den inre marknaden är lika för alla. Europaparlamentet välkomnar paketet för modernisering av det statliga stödet som en grundläggande del i den pågående processen för modernisering av konkurrenspolitiken och önskar att reformpaketet ska genomföras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

4.

Det främsta syftet med kontrollen av statliga stöd är att se till att förutsättningarna på den inre marknaden är lika för alla. Europaparlamentet välkomnar paketet för modernisering av det statliga stödet som en grundläggande del i den pågående processen för modernisering av konkurrenspolitiken och önskar att reformpaketet ska genomföras utan dröjsmål.

| 5. | Europaparlamentet erkänner den roll som det statliga stödet spelar för att motverka krisen, vilket möjliggjorts genom en särskild krisordning, men parlamentet anser också att en korrekt användning och kontroll av det statliga stödet kommer att vara viktigt för att målen i EU 2020-tillväxtstrategin ska uppnås. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erkänner den roll som det statliga stödet spelar för att motverka krisen, vilket möjliggjorts genom en särskild krisordning, men parlamentet anser också att en korrekt användning och kontroll av det statliga stödet kommer att vara viktigt för att målen i EU 2020-tillväxtstrategin ska uppnås.

| 6. | Europaparlamentet betonar att konkurrenspolitiken måste möjliggöra tillräckliga statliga stöd för att ekonomin ska omvandlas i ekologisk riktning, särskilt vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, och att de nya riktlinjerna bör utgå från denna premiss. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att konkurrenspolitiken måste möjliggöra tillräckliga statliga stöd för att ekonomin ska omvandlas i ekologisk riktning, särskilt vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, och att de nya riktlinjerna bör utgå från denna premiss.

| 7. | Europaparlamentet delar kommissionens syn att förfarandena för statligt stöd måste påskyndas så att man kan lägga större vikt vid komplicerade fall med allvarliga konsekvenser för konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet noterar kommissionens förslag att ge sig själv större rätt att avgöra hur klagomål ska hanteras och uppmanar kommissionen att i detalj redogöra för hur man i detta sammanhang ska särskilja viktiga och mindre viktiga fall. De lämpligaste sätten att göra denna distinktion vore att höja tröskelvärdena i förordningen om stöd av mindre betydelse och att utvidga de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen och i den allmänna gruppundantagsförordningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet delar kommissionens syn att förfarandena för statligt stöd måste påskyndas så att man kan lägga större vikt vid komplicerade fall med allvarliga konsekvenser för konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet noterar kommissionens förslag att ge sig själv större rätt att avgöra hur klagomål ska hanteras och uppmanar kommissionen att i detalj redogöra för hur man i detta sammanhang ska särskilja viktiga och mindre viktiga fall. De lämpligaste sätten att göra denna distinktion vore att höja tröskelvärdena i förordningen om stöd av mindre betydelse och att utvidga de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen och i den allmänna gruppundantagsförordningen.

| 8. | Europaparlamentet noterar att dessa mål redan har fastställts vid flera tidigare tillfällen och utgjort utgångspunkten för tidigare översyner av lagstiftningen om statliga stöd. Målen kan dock knappast sägas ha uppfyllts helt och hållet eftersom de nya förslagen nu är nödvändiga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att dessa mål redan har fastställts vid flera tidigare tillfällen och utgjort utgångspunkten för tidigare översyner av lagstiftningen om statliga stöd. Målen kan dock knappast sägas ha uppfyllts helt och hållet eftersom de nya förslagen nu är nödvändiga.

| 9. | Europaparlamentet hoppas att förslagen denna gång kommer att motsvara de mål som satts upp, samtidigt som missnöjda parter inte avskräcks från att uppmärksamma kommissionen på allvarliga fall av snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet hoppas att förslagen denna gång kommer att motsvara de mål som satts upp, samtidigt som missnöjda parter inte avskräcks från att uppmärksamma kommissionen på allvarliga fall av snedvridning av konkurrensen.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens allmänna avsikt att låta fler åtgärder vara undantagna från anmälningskravet och noterar i synnerhet att kommissionens förslag innebär att bemyndigandeförordningen ska omfatta kulturstöd och stöd för att avhjälpa skador orsakade av naturkatastrofer. För att kontrollen även i fortsättningen ska vara tillräckligt bra betonar parlamentet ändå att medlemsstaterna i förväg måste kunna garantera att reglerna om statligt stöd är uppfyllda avseende stöd av mindre betydelse och gruppundantag. Samtidigt kommer kommissionen att fortsätta att utöva efterhandskontrollen av dessa fall. Parlamentet understryker att detta inte får leda till att det statliga stödet ökar. Kommissionen uppmanas att se till att det statliga stödet minskar på lång sikt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar kommissionens allmänna avsikt att låta fler åtgärder vara undantagna från anmälningskravet och noterar i synnerhet att kommissionens förslag innebär att bemyndigandeförordningen ska omfatta kulturstöd och stöd för att avhjälpa skador orsakade av naturkatastrofer. För att kontrollen även i fortsättningen ska vara tillräckligt bra betonar parlamentet ändå att medlemsstaterna i förväg måste kunna garantera att reglerna om statligt stöd är uppfyllda avseende stöd av mindre betydelse och gruppundantag. Samtidigt kommer kommissionen att fortsätta att utöva efterhandskontrollen av dessa fall. Parlamentet understryker att detta inte får leda till att det statliga stödet ökar. Kommissionen uppmanas att se till att det statliga stödet minskar på lång sikt.

| 11. | Europaparlamentet understryker att kommissionen måste skapa ett bättre utbyte med medlemsstaterna avseende kvaliteten och punktligheten när det gäller uppgiftslämnande och anmälningsskyldighet. Effektiva nationella system måste garantera att statsstödsåtgärder som är undantagna från kravet på förhandsanmälan är i överensstämmelse med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att kommissionen måste skapa ett bättre utbyte med medlemsstaterna avseende kvaliteten och punktligheten när det gäller uppgiftslämnande och anmälningsskyldighet. Effektiva nationella system måste garantera att statsstödsåtgärder som är undantagna från kravet på förhandsanmälan är i överensstämmelse med EU-lagstiftningen.

| 12. | Hittills har relevant information för fall av statsstödskontroll endast lämnats av medlemsstaterna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det kommer att behövas ytterligare personal för att utöka möjligheterna att samla in uppgifter och göra det möjligt för kommissionen att få direkt information från marknadsaktörer. |
| --- | --- |

12.

Hittills har relevant information för fall av statsstödskontroll endast lämnats av medlemsstaterna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det kommer att behövas ytterligare personal för att utöka möjligheterna att samla in uppgifter och göra det möjligt för kommissionen att få direkt information från marknadsaktörer.

| 13. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över revisionsrättens uppgifter om att kommissionen inte systematiskt försöker avslöja stödåtgärder som inte anmälts eller göra en bedömning av vilken inverkan dess kontroll av det statliga stödet har i efterhand, sett i ett större perspektiv. Ytterligare klargöranden behövs när det gäller de 40 procent av fall där statligt stöd beviljats enligt gruppundantagsförordningen som kan vara problematiska. Parlamentet understryker den särskilda svårighet som detta innebär för nya aktörer och för små och medelstora företag, och den snedvridande effekt det får för konkurrensen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över revisionsrättens uppgifter om att kommissionen inte systematiskt försöker avslöja stödåtgärder som inte anmälts eller göra en bedömning av vilken inverkan dess kontroll av det statliga stödet har i efterhand, sett i ett större perspektiv. Ytterligare klargöranden behövs när det gäller de 40 procent av fall där statligt stöd beviljats enligt gruppundantagsförordningen som kan vara problematiska. Parlamentet understryker den särskilda svårighet som detta innebär för nya aktörer och för små och medelstora företag, och den snedvridande effekt det får för konkurrensen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i samband med moderniseringen av det statliga stödet diskutera ovanstående frågor och se till att en eventuell försvagning av förhandsövervakningen av anmälningarna uppvägs av en effektiv och noggrann efterhandskontroll som utförs av kommissionen för att säkra att alla bestämmelser efterlevs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i samband med moderniseringen av det statliga stödet diskutera ovanstående frågor och se till att en eventuell försvagning av förhandsövervakningen av anmälningarna uppvägs av en effektiv och noggrann efterhandskontroll som utförs av kommissionen för att säkra att alla bestämmelser efterlevs.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att den rättsliga grunden för de nya förslagen, artikel 109 i EUF-fördraget, endast föreskriver att parlamentet ska höras och inte ha medbeslutande, vilket parlamentet har på andra områden som gäller marknadsintegration och ekonomisk reglering alltsedan Lissabonfördraget trädde i kraft. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att den rättsliga grunden för de nya förslagen, artikel 109 i EUF-fördraget, endast föreskriver att parlamentet ska höras och inte ha medbeslutande, vilket parlamentet har på andra områden som gäller marknadsintegration och ekonomisk reglering alltsedan Lissabonfördraget trädde i kraft.

| 16. | Europaparlamentet anser att denna demokratiska brist inte kan tolereras i fråga om förslag som gäller hur kommissionen ska övervaka beslut och akter från nationella och lokala valda organ, särskilt vad gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse relaterade till grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att denna demokratiska brist inte kan tolereras i fråga om förslag som gäller hur kommissionen ska övervaka beslut och akter från nationella och lokala valda organ, särskilt vad gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse relaterade till grundläggande rättigheter.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att denna brist ska avhjälpas genom interinstitutionella arrangemang och rättas till i samband med en eventuell framtida ändring av fördraget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att denna brist ska avhjälpas genom interinstitutionella arrangemang och rättas till i samband med en eventuell framtida ändring av fördraget.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar samtidigt kommissionen och rådet att ta största möjliga hänsyn till de förslag till ändringar som parlamentet förordar när det rådfrågas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar samtidigt kommissionen och rådet att ta största möjliga hänsyn till de förslag till ändringar som parlamentet förordar när det rådfrågas.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/94

---

P7_TA(2013)0027

Offer för textilfabriksbränder nyligen, särskilt i Bangladesh

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om offren för den senaste tidens bränder i textilfabriker, framför allt i Bangladesh (2012/2908(RSP))

(2015/C 440/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan EG och Bangladesh från 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan EG och Bangladesh från 2001,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (1) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (1) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (2),

| — | med beaktande av internationella arbetsorganisationens (ILO) rapport ”Globalising Social Rights: The International Labour Organisation and beyond”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationella arbetsorganisationens (ILO) rapport ”Globalising Social Rights: The International Labour Organisation and beyond”,

| — | med beaktande av ILO:s rapport ”Labour in the Global South: Challenges and alternatives for workers”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport ”Labour in the Global South: Challenges and alternatives for workers”,

| — | med beaktande av ILO:s rapport ”Globalisation, Flexibilisation and Working Conditions in Asia and the Pacific”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport ”Globalisation, Flexibilisation and Working Conditions in Asia and the Pacific”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (3),

| — | med beaktande av OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag från 2011,

| — | med beaktande av ILO:s konventioner om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö (2006, C–187) och om arbetarskydd och arbetsmiljö (1981, C–155), vilka inte har ratificerats av Bangladesh och Pakistan, samt av rekommendationerna i dessa (R-197), med beaktande även av konventionen om yrkesinspektion (1947, C–081), som Bangladesh och Pakistan har undertecknat, och dess rekommendationer (R-164), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konventioner om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö (2006, C–187) och om arbetarskydd och arbetsmiljö (1981, C–155), vilka inte har ratificerats av Bangladesh och Pakistan, samt av rekommendationerna i dessa (R-197), med beaktande även av konventionen om yrkesinspektion (1947, C–081), som Bangladesh och Pakistan har undertecknat, och dess rekommendationer (R-164),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Minst 112 personer omkom i branden i Tazreenfabriken i Ashuliadistriktet utanför Dhaka i Bangladesh den 24 november 2012, och 289 personer miste livet i en brand i Karachi i Pakistan i september 2012. |
| --- | --- |

A.

Minst 112 personer omkom i branden i Tazreenfabriken i Ashuliadistriktet utanför Dhaka i Bangladesh den 24 november 2012, och 289 personer miste livet i en brand i Karachi i Pakistan i september 2012.

| B. | Varje år omkommer hundratals arbetstagare i liknande olyckor över hela södra Asien. Enbart i Bangladesh beräknas uppskattningsvis 600 textilarbetare ha omkommit i fabriksbränder sedan 2005, och många av dessa bränder hade kunnat undvikas. |
| --- | --- |

B.

Varje år omkommer hundratals arbetstagare i liknande olyckor över hela södra Asien. Enbart i Bangladesh beräknas uppskattningsvis 600 textilarbetare ha omkommit i fabriksbränder sedan 2005, och många av dessa bränder hade kunnat undvikas.

| C. | Arbetsförhållandena i textilfabrikerna är ofta dåliga; föga hänsyn tas till arbetstagarrättigheter såsom de som fastställs i ILO:s grundläggande konventioner, och brandsäkerheten beaktas ofta inte alls eller endast i ringa utsträckning. Många ägare av sådana fabriker har klarat sig undan straff och har därför gjort väldigt lite för att förbättra arbetsförhållandena. |
| --- | --- |

C.

Arbetsförhållandena i textilfabrikerna är ofta dåliga; föga hänsyn tas till arbetstagarrättigheter såsom de som fastställs i ILO:s grundläggande konventioner, och brandsäkerheten beaktas ofta inte alls eller endast i ringa utsträckning. Många ägare av sådana fabriker har klarat sig undan straff och har därför gjort väldigt lite för att förbättra arbetsförhållandena.

| D. | Det finns fler än 5 000 textilfabriker med omkring 3,5 miljoner anställda i Bangladesh, och landet är värdens näst största exportör av konfektionskläder efter Kina. |
| --- | --- |

D.

Det finns fler än 5 000 textilfabriker med omkring 3,5 miljoner anställda i Bangladesh, och landet är värdens näst största exportör av konfektionskläder efter Kina.

| E. | Den europeiska marknaden är den största exportdestinationen för kläder och textiler från Bangladesh, och välkända företag från väst har medgett att de hade avtal om leverans av kläder med Tazreenfabrikens ägare. |
| --- | --- |

E.

Den europeiska marknaden är den största exportdestinationen för kläder och textiler från Bangladesh, och välkända företag från väst har medgett att de hade avtal om leverans av kläder med Tazreenfabrikens ägare.

| F. | Stigande arbetskostnader i övriga världen har medfört att en stor del av den tillverkning som endast kräver lågutbildad arbetskraft har flyttats till Indien, Pakistan, Kambodja, Vietnam och framför allt Bangladesh, där kläder numera utgör 75 procent av exporten. |
| --- | --- |

F.

Stigande arbetskostnader i övriga världen har medfört att en stor del av den tillverkning som endast kräver lågutbildad arbetskraft har flyttats till Indien, Pakistan, Kambodja, Vietnam och framför allt Bangladesh, där kläder numera utgör 75 procent av exporten.

| G. | Det är beklagligt att vissa företag till att börja med försökte förneka samröre med det företag som var inblandat i branden i Dhaka, och att de först senare medgav att deras kläder hade tillverkats av detta företag. |
| --- | --- |

G.

Det är beklagligt att vissa företag till att börja med försökte förneka samröre med det företag som var inblandat i branden i Dhaka, och att de först senare medgav att deras kläder hade tillverkats av detta företag.

| H. | Under de senaste månaderna har läget blivit alltmer spänt mellan Bangladeshs myndigheter och förespråkare för arbetstagares rättigheter, eftersom arbetstagarna har kritiserat sina låga löner och dåliga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

H.

Under de senaste månaderna har läget blivit alltmer spänt mellan Bangladeshs myndigheter och förespråkare för arbetstagares rättigheter, eftersom arbetstagarna har kritiserat sina låga löner och dåliga arbetsvillkor.

| I. | Mordet på Aminul Islam i april 2012, efter det att han hade kritiserat de otrygga fabriksförhållandena i konfektionsindustrin i Bangladesh, är fortfarande olöst. |
| --- | --- |

I.

Mordet på Aminul Islam i april 2012, efter det att han hade kritiserat de otrygga fabriksförhållandena i konfektionsindustrin i Bangladesh, är fortfarande olöst.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin sorg över dem som omkommit i den senaste tidens fabriksbränder och sitt deltagande med de familjer som förlorat sina nära och kära och med dem som skadats. Parlamentet anser att det är helt oacceptabelt att så många arbetstagare har omkommit i fabriksbränder i södra Asien under de senaste åren. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin sorg över dem som omkommit i den senaste tidens fabriksbränder och sitt deltagande med de familjer som förlorat sina nära och kära och med dem som skadats. Parlamentet anser att det är helt oacceptabelt att så många arbetstagare har omkommit i fabriksbränder i södra Asien under de senaste åren.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bangladesh och Pakistan att fortsätta med sina djupgående utredningar av den senaste tidens händelser och att vidta åtgärder för att förhindra liknande tragedier i framtiden, bland annat genom att se till att alla tillverkare följer lagstiftningen om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (särskilt Bangladeshs arbetslagstiftning från 2006) och genom att införa ett system med effektiva och oberoende yrkesinspektioner och inspektioner av industrilokaler. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bangladesh och Pakistan att fortsätta med sina djupgående utredningar av den senaste tidens händelser och att vidta åtgärder för att förhindra liknande tragedier i framtiden, bland annat genom att se till att alla tillverkare följer lagstiftningen om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (särskilt Bangladeshs arbetslagstiftning från 2006) och genom att införa ett system med effektiva och oberoende yrkesinspektioner och inspektioner av industrilokaler.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det avtal om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh som har ingåtts mellan en rad fackföreningar, icke-statliga organisationer och multinationella textildetaljhandlare för att förbättra säkerhetsstandarden vid produktionsanläggningar och gå med på att betala för dessa åtgärder, särskilt genom att införa ett system med oberoende inspektioner och aktivt stödja inrättandet av ”hälso- och säkerhetskommittéer” med arbetstagarrepresentation i varje fabrik, vilket krävs enligt lagstiftningen men sällan fungerar i praktiken. Parlamentet uppmanar alla berörda textilmärken att stödja detta arbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det avtal om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh som har ingåtts mellan en rad fackföreningar, icke-statliga organisationer och multinationella textildetaljhandlare för att förbättra säkerhetsstandarden vid produktionsanläggningar och gå med på att betala för dessa åtgärder, särskilt genom att införa ett system med oberoende inspektioner och aktivt stödja inrättandet av ”hälso- och säkerhetskommittéer” med arbetstagarrepresentation i varje fabrik, vilket krävs enligt lagstiftningen men sällan fungerar i praktiken. Parlamentet uppmanar alla berörda textilmärken att stödja detta arbete.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att bekämpa korruption i leverantörskedjan, inklusive hemliga överenskommelser mellan säkerhetsinspektörer och fabriksägare, vilket är ett vanligt förekommande problem i många sydasiatiska länder. Parlamentet vill se större insatser för att bekämpa detta problem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att bekämpa korruption i leverantörskedjan, inklusive hemliga överenskommelser mellan säkerhetsinspektörer och fabriksägare, vilket är ett vanligt förekommande problem i många sydasiatiska länder. Parlamentet vill se större insatser för att bekämpa detta problem.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att de som gjort sig skyldiga till allmänfarlig vårdslöshet och annan brottslig verksamhet i samband med bränderna ställs inför rätta, och att lokala myndigheter och fabriksledningen samarbetar för att garantera alla offer för bränderna full tillgång till rättsväsendet, så att de kan kräva ersättning. Parlamentet välkomnar de åtgärder som redan har vidtagits av Bangladeshs och Pakistans regeringar för att hjälpa offren och deras anhöriga. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att de som gjort sig skyldiga till allmänfarlig vårdslöshet och annan brottslig verksamhet i samband med bränderna ställs inför rätta, och att lokala myndigheter och fabriksledningen samarbetar för att garantera alla offer för bränderna full tillgång till rättsväsendet, så att de kan kräva ersättning. Parlamentet välkomnar de åtgärder som redan har vidtagits av Bangladeshs och Pakistans regeringar för att hjälpa offren och deras anhöriga.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar insatserna från de europeiska detaljhandelskedjor som redan har bidragit till skadeersättning för offren och deras anhöriga och uppmanar andra att följa deras exempel. Parlamentet kräver kostnadsfri medicinsk rehabilitering för skadade och omsorg om anhöriga till de omkomna arbetstagarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar insatserna från de europeiska detaljhandelskedjor som redan har bidragit till skadeersättning för offren och deras anhöriga och uppmanar andra att följa deras exempel. Parlamentet kräver kostnadsfri medicinsk rehabilitering för skadade och omsorg om anhöriga till de omkomna arbetstagarna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de stora internationella klädföretagen att kritiskt granska sina leverantörskedjor och tillsammans med sina underleverantörer arbeta för att förbättra standarderna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar detaljhandlare, icke-statliga organisationer och alla andra berörda aktörer, i förekommande fall kommissionen, att arbeta tillsammans för att undersöka möjligheten att utveckla en frivillig märkningsstandard som intygar att en produkt tillverkats i enlighet med ILO:s grundläggande arbetsrättsliga standarder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de stora internationella klädföretagen att kritiskt granska sina leverantörskedjor och tillsammans med sina underleverantörer arbeta för att förbättra standarderna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar detaljhandlare, icke-statliga organisationer och alla andra berörda aktörer, i förekommande fall kommissionen, att arbeta tillsammans för att undersöka möjligheten att utveckla en frivillig märkningsstandard som intygar att en produkt tillverkats i enlighet med ILO:s grundläggande arbetsrättsliga standarder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt främja ett obligatoriskt, ansvarstagande affärstänkande bland EU-företag som verkar utomlands, med särskilt fokus på att se till att de strikt uppfyller alla sina juridiska skyldigheter, i synnerhet internationella standarder och bestämmelser på människorätts-, arbetsmarknads- och miljöområdena. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt främja ett obligatoriskt, ansvarstagande affärstänkande bland EU-företag som verkar utomlands, med särskilt fokus på att se till att de strikt uppfyller alla sina juridiska skyldigheter, i synnerhet internationella standarder och bestämmelser på människorätts-, arbetsmarknads- och miljöområdena.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de aktuella initiativen från kommissionen om att stödja förbättringar av fabrikssäkerheten i Bangladesh, t.ex. genom ett projekt för främjande av arbetsrättsstandarder i konfektionsindustrin, liksom arbetsinsatser tillsammans med Bangladeshs direktorat för brandsäkerhet och civilförsvar. Parlamentet förespråkar att denna typ av samarbete ska stärkas och vid behov utvidgas till att omfatta andra länder i regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar de aktuella initiativen från kommissionen om att stödja förbättringar av fabrikssäkerheten i Bangladesh, t.ex. genom ett projekt för främjande av arbetsrättsstandarder i konfektionsindustrin, liksom arbetsinsatser tillsammans med Bangladeshs direktorat för brandsäkerhet och civilförsvar. Parlamentet förespråkar att denna typ av samarbete ska stärkas och vid behov utvidgas till att omfatta andra länder i regionen.

| 10. | Europaparlamentet upprepar behovet av att konsekvent införa ILO:s åtta grundläggande konventioner och understryker betydelsen av att ha tydliga hälso- och säkerhetsbestämmelser för arbetstagare, oavsett i vilket land de arbetar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar behovet av att konsekvent införa ILO:s åtta grundläggande konventioner och understryker betydelsen av att ha tydliga hälso- och säkerhetsbestämmelser för arbetstagare, oavsett i vilket land de arbetar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att se till att EU:s handelsansvariga, om de är stationerade vid EU:s delegationer, ges regelbunden utbildning i frågor om företagens sociala ansvar (CSR), i synnerhet när det rör genomförandet av FN:s program ”Skydda, respektera, åtgärda” (Protect, Respect and Remedy), och att EU:s delegationer fungerar som EU:s kontaktpunkter för klagomål rörande EU-företag och deras dotterbolag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att se till att EU:s handelsansvariga, om de är stationerade vid EU:s delegationer, ges regelbunden utbildning i frågor om företagens sociala ansvar (CSR), i synnerhet när det rör genomförandet av FN:s program ”Skydda, respektera, åtgärda” (Protect, Respect and Remedy), och att EU:s delegationer fungerar som EU:s kontaktpunkter för klagomål rörande EU-företag och deras dotterbolag.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att arbetstagare och fackföreningar kan spela en viktig roll, bl.a. genom fortlöpande utveckling av arbetstagarledda säkerhetskommittéer i alla fabriker och genom att fackföreningar får tillträde till fabriker för att lära arbetstagarna hur de kan tillvarata sina rättigheter och garantera sin säkerhet, inbegripet rätten att vägra att utföra riskfyllt arbete. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att arbetstagare och fackföreningar kan spela en viktig roll, bl.a. genom fortlöpande utveckling av arbetstagarledda säkerhetskommittéer i alla fabriker och genom att fackföreningar får tillträde till fabriker för att lära arbetstagarna hur de kan tillvarata sina rättigheter och garantera sin säkerhet, inbegripet rätten att vägra att utföra riskfyllt arbete.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar Bangladeshs framgångsrika insatser för att minska förekomsten av barnarbete i konfektionsindustrin och uppmanar med kraft Pakistan att öka sina insatser mot barnarbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar Bangladeshs framgångsrika insatser för att minska förekomsten av barnarbete i konfektionsindustrin och uppmanar med kraft Pakistan att öka sina insatser mot barnarbete.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bangladeshs myndigheter att noggrant utreda tortyren av och mordet på Aminul Islam, som verkade för arbetstagarnas rättigheter, och uppmanar Bangladeshs och Pakistans regeringar att avskaffa restriktionerna mot facklig verksamhet och kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Bangladeshs myndigheter att noggrant utreda tortyren av och mordet på Aminul Islam, som verkade för arbetstagarnas rättigheter, och uppmanar Bangladeshs och Pakistans regeringar att avskaffa restriktionerna mot facklig verksamhet och kollektivförhandlingar.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Pakistans och Bangladeshs regeringar och parlament samt ILO:s generaldirektör. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Pakistans och Bangladeshs regeringar och parlament samt ILO:s generaldirektör.

---

(1)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(2)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(3)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/97

---

P7_TA(2013)0028

Rekommendationer från konferensen för översyn av icke-spridningsavtalet avseende inrättandet av ett Mellanöstern fritt från massförstörelsevapen

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om rekommendationerna från konferensen om utvärdering av icke-spridningsfördraget avseende upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern (2012/2890(RSP))

(2015/C 440/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 november 2012 från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om uppskjutandet av Helsingforskonferensen om upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 november 2012 från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om uppskjutandet av Helsingforskonferensen om upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern,

| — | med beaktande av rådets halvårsvisa framstegsrapport från augusti 2012 om genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (2012/I) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets halvårsvisa framstegsrapport från augusti 2012 om genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (2012/I) (1),

| — | med beaktande av de tre EU-seminarierna om säkerhet i Mellanöstern, icke-spridning av massförstörelsevapen samt nedrustning som anordnades i Paris i juni 2008, det första seminariet om Mellanöstern inom ramen för EU-konsortiet för icke-spridning som anordnades i Bryssel den 6–7 juli 2011 och det andra seminariet om Mellanöstern inom ramen för EU-konsortiet för icke-spridning om Mellanöstern som anordnades den 5–6 november 2012, som hade som mål att förbereda FN-konferensen om en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tre EU-seminarierna om säkerhet i Mellanöstern, icke-spridning av massförstörelsevapen samt nedrustning som anordnades i Paris i juni 2008, det första seminariet om Mellanöstern inom ramen för EU-konsortiet för icke-spridning som anordnades i Bryssel den 6–7 juli 2011 och det andra seminariet om Mellanöstern inom ramen för EU-konsortiet för icke-spridning om Mellanöstern som anordnades den 5–6 november 2012, som hade som mål att förbereda FN-konferensen om en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern,

| — | med beaktande av Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som Europeiska rådet antog den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som Europeiska rådet antog den 12 december 2003,

| — | med beaktande av rådets beslut 2012/422/GUSP av den 23 juli 2012 till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2012/422/GUSP av den 23 juli 2012 till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 26 februari 2004 (2), 10 mars 2005 (3), 17 november 2005 (4) och 14 mars 2007 (5) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen samt av den 10 mars 2010 (6) om fördraget om icke-spridning av kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 26 februari 2004 (2), 10 mars 2005 (3), 17 november 2005 (4) och 14 mars 2007 (5) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen samt av den 10 mars 2010 (6) om fördraget om icke-spridning av kärnvapen,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 13 december 2011 om upprättande av en kärnvapenfri zon i Mellanösternregionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 13 december 2011 om upprättande av en kärnvapenfri zon i Mellanösternregionen,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare av den 6 oktober 2010 om risken för kärnvapenspridning i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare av den 6 oktober 2010 om risken för kärnvapenspridning i Mellanöstern,

| — | med beaktande av slutdokumentet från 2010 års partskonferens om utvärdering av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet från 2010 års partskonferens om utvärdering av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 13 juli 2008 från Paristoppmötet för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 13 juli 2008 från Paristoppmötet för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den konferens om upprättandet av en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen i Mellanöstern som enligt planerna skulle ha ägt rum 2012 har skjutits upp. |
| --- | --- |

A.

Den konferens om upprättandet av en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen i Mellanöstern som enligt planerna skulle ha ägt rum 2012 har skjutits upp.

| B. | Inställandet av konferensen om upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern – en konferens som det flaggades för vid 2010 års konferens om utvärdering av icke-spridningsfördraget – kan få negativa följder för den regionala säkerheten och det internationella arbetet för kärnvapennedrustning. |
| --- | --- |

B.

Inställandet av konferensen om upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern – en konferens som det flaggades för vid 2010 års konferens om utvärdering av icke-spridningsfördraget – kan få negativa följder för den regionala säkerheten och det internationella arbetet för kärnvapennedrustning.

| C. | Fördraget om icke-spridning av kärnvapen och massförstörelsevapen är en hörnsten i den internationella säkerheten. De mest akuta säkerhetsprioriteringarna är att hindra ytterligare stater från att skaffa eller använda kärnvapen, att minska de globala lagren och att gå mot en kärnvapenfri värld. |
| --- | --- |

C.

Fördraget om icke-spridning av kärnvapen och massförstörelsevapen är en hörnsten i den internationella säkerheten. De mest akuta säkerhetsprioriteringarna är att hindra ytterligare stater från att skaffa eller använda kärnvapen, att minska de globala lagren och att gå mot en kärnvapenfri värld.

| D. | Slutdokumentet från 2010 års konferens om utvärdering av icke-spridningsfördraget innehåller en överenskommelse om att under 2012 sammankalla en konferens om upprättande av en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen i Mellanöstern, och det finns ett brådskande behov av en sådan process för att på nytt bekräfta icke-spridningsfördragets giltighet. |
| --- | --- |

D.

Slutdokumentet från 2010 års konferens om utvärdering av icke-spridningsfördraget innehåller en överenskommelse om att under 2012 sammankalla en konferens om upprättande av en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen i Mellanöstern, och det finns ett brådskande behov av en sådan process för att på nytt bekräfta icke-spridningsfördragets giltighet.

| E. | Förberedelserna inför denna konferens har pågått sedan Jaako Laajava, finsk understatssekreterare, utsågs till dess organisatör. |
| --- | --- |

E.

Förberedelserna inför denna konferens har pågått sedan Jaako Laajava, finsk understatssekreterare, utsågs till dess organisatör.

| F. | Det finns redan ett antal fördrag om kärnvapenfria zoner för andra regioner i välden, nämligen Latinamerika och Karibien, Söderhavet, Sydostasien, Afrika och Centralasien. Mongoliet har självt förklarat sig ha kärnvapenfri status, vilket har blivit erkänt genom att FN:s generalförsamling har antagit en resolution om Mongoliets status sett till internationell säkerhet och frånvaron av kärnvapen. Det finns även andra fördrag om kärnavrustning i vissa områden, t.ex. Antarktisfördraget, Rymdavtalet, Månfördraget och Havsbottensfördraget (Seabed treaty). |
| --- | --- |

F.

Det finns redan ett antal fördrag om kärnvapenfria zoner för andra regioner i välden, nämligen Latinamerika och Karibien, Söderhavet, Sydostasien, Afrika och Centralasien. Mongoliet har självt förklarat sig ha kärnvapenfri status, vilket har blivit erkänt genom att FN:s generalförsamling har antagit en resolution om Mongoliets status sett till internationell säkerhet och frånvaron av kärnvapen. Det finns även andra fördrag om kärnavrustning i vissa områden, t.ex. Antarktisfördraget, Rymdavtalet, Månfördraget och Havsbottensfördraget (Seabed treaty).

| G. | EU uppmanar samtliga stater i regionen att fortsätta sitt konstruktiva samarbete med medlaren för att ta ytterligare steg mot en total avrustning av alla massförstörelsevapen – såväl kärnvapen som kemiska och biologiska vapen – i regionen och av bärarsystemen till dessa. |
| --- | --- |

G.

EU uppmanar samtliga stater i regionen att fortsätta sitt konstruktiva samarbete med medlaren för att ta ytterligare steg mot en total avrustning av alla massförstörelsevapen – såväl kärnvapen som kemiska och biologiska vapen – i regionen och av bärarsystemen till dessa.

| H. | Europeiska unionen och samtliga medlemmar av Europa-Medelhavspartnerskapet anslöt sig till målet i Barcelonaförklaringen 1995 om att främja upprättandet av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern. EU stöder medlarens ansträngningar och målet att främja upprättandet av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern, särskilt genom ”icke-spridningskonsortiet” och en rad seminarier om frågan, till exempel de som hölls under 2008 och 2011 samt i november 2012. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionen och samtliga medlemmar av Europa-Medelhavspartnerskapet anslöt sig till målet i Barcelonaförklaringen 1995 om att främja upprättandet av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern. EU stöder medlarens ansträngningar och målet att främja upprättandet av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern, särskilt genom ”icke-spridningskonsortiet” och en rad seminarier om frågan, till exempel de som hölls under 2008 och 2011 samt i november 2012.

| I. | Ryska federationen, Förenade kungariket och Förenta staterna står bakom resolutionen från 1995 om ett icke-spridningsfördrag för Mellanöstern och är depositarier för detta fördrag. |
| --- | --- |

I.

Ryska federationen, Förenade kungariket och Förenta staterna står bakom resolutionen från 1995 om ett icke-spridningsfördrag för Mellanöstern och är depositarier för detta fördrag.

| J. | Den politiska situationen i regionen är fortsatt mycket instabil med oroligheter och dramatiska politiska förändringar i Mellanöstern, däribland upptrappningen av konflikten i Syrien, dödläget i förbindelserna med Iran och de tilltagande spänningarna mellan Israel och Palestina och grannländerna. |
| --- | --- |

J.

Den politiska situationen i regionen är fortsatt mycket instabil med oroligheter och dramatiska politiska förändringar i Mellanöstern, däribland upptrappningen av konflikten i Syrien, dödläget i förbindelserna med Iran och de tilltagande spänningarna mellan Israel och Palestina och grannländerna.

| K. | EU stöder de pågående förberedelserna inför konferensen, med deltagande av samtliga stater i regionen och målet att nå ett bra resultat, mot bakgrund av den turbulenta situationen och de politiska omvälvningarna i Mellanöstern. |
| --- | --- |

K.

EU stöder de pågående förberedelserna inför konferensen, med deltagande av samtliga stater i regionen och målet att nå ett bra resultat, mot bakgrund av den turbulenta situationen och de politiska omvälvningarna i Mellanöstern.

| L. | Den alliansfria rörelsen har krävt att det snarast bör upprättas en kärnvapenfri zon i regionen som ett prioriterat steg mot upprättandet av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern. |
| --- | --- |

L.

Den alliansfria rörelsen har krävt att det snarast bör upprättas en kärnvapenfri zon i regionen som ett prioriterat steg mot upprättandet av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern.

| 1. | Europaparlamentet beklagar beslutet att senarelägga den konferens om inrättande av en zon i Mellanöstern fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen som enligt 2010 års konferens för utvärdering av icke-spridningsfördraget skulle äga rum under 2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar beslutet att senarelägga den konferens om inrättande av en zon i Mellanöstern fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen som enligt 2010 års konferens för utvärdering av icke-spridningsfördraget skulle äga rum under 2012.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar FN:s roll i upprättandet av en ömsesidigt verifierbar kärnvapenfri zon. Parlamentet konstaterar att inte alla stater i regionen är parter till icke-spridningsavtalet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar FN:s roll i upprättandet av en ömsesidigt verifierbar kärnvapenfri zon. Parlamentet konstaterar att inte alla stater i regionen är parter till icke-spridningsavtalet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen FN:s generalsekreterare, FN:s medlare, de parter som står bakom 1995 års resolution om Mellanöstern, EU:s höga representant och EU:s medlemsstater att se till att 2012 års konferens äger rum så tidigt som möjligt under 2013. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen FN:s generalsekreterare, FN:s medlare, de parter som står bakom 1995 års resolution om Mellanöstern, EU:s höga representant och EU:s medlemsstater att se till att 2012 års konferens äger rum så tidigt som möjligt under 2013.

| 4. | Europaparlamentet anser fullt och fast att upprättandet av en kärnvapenfri zon i Mellanösternregionen avsevärt skulle förbättra den internationella freden och stabiliteten och kunde fungera som ett föredöme och ett positivt steg framåt för kampanjen för en kärnvapenfri värld. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser fullt och fast att upprättandet av en kärnvapenfri zon i Mellanösternregionen avsevärt skulle förbättra den internationella freden och stabiliteten och kunde fungera som ett föredöme och ett positivt steg framåt för kampanjen för en kärnvapenfri värld.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att se till att EU förblir aktivt engagerat i stödet för denna process, särskilt genom aktiv diplomatisk uppmuntran av alla berörda parter att engagera sig konstruktivt och med förstärkt politisk vilja i förhandlingarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att se till att EU förblir aktivt engagerat i stödet för denna process, särskilt genom aktiv diplomatisk uppmuntran av alla berörda parter att engagera sig konstruktivt och med förstärkt politisk vilja i förhandlingarna.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s engagemang i processen mot en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern. Parlamentet anser att uttalanden om goda avsikter utgör ett första steg för att bryta det rådande dödläget. Parlamentet anser att en fredlig lösning på Mellanösternkonflikten skulle kunna skapa det förtroende som behövs för att en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern till sist ska kunna bli verklighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar EU:s engagemang i processen mot en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern. Parlamentet anser att uttalanden om goda avsikter utgör ett första steg för att bryta det rådande dödläget. Parlamentet anser att en fredlig lösning på Mellanösternkonflikten skulle kunna skapa det förtroende som behövs för att en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern till sist ska kunna bli verklighet.

| 7. | Europaparlamentet påminner alla berörda parter om att denna fråga måste lösas snarast, mot bakgrund av konflikten kring och förhandlingarna om Irans kärnteknikprogram och inbördeskriget i Syrien. Dessutom erinrar parlamentet om att den syriska regeringen fortfarande kontrollerar en av de kraftfullaste och farligaste arsenalerna av kemiska vapen i världen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner alla berörda parter om att denna fråga måste lösas snarast, mot bakgrund av konflikten kring och förhandlingarna om Irans kärnteknikprogram och inbördeskriget i Syrien. Dessutom erinrar parlamentet om att den syriska regeringen fortfarande kontrollerar en av de kraftfullaste och farligaste arsenalerna av kemiska vapen i världen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla länder i regionen att ansluta sig till konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring och till konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar alla länder i regionen att ansluta sig till konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring och till konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av den pågående dialogen om en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern i syfte att utforska den breda ram och de interimsåtgärder som skulle stärka freden och säkerheten i regionen. Parlamentet betonar att de viktigaste inslagen bör omfatta efterlevnad av IAEA:s övergripande säkerhetskontroller (och ett tilläggsprotokoll), ett förbud mot framställning av klyvbart material för vapen och mot urananrikning utöver normala bränsletal, anslutning till fördragen om förbud mot biologiska och kemiska vapen samt upprättandet av en kärnvapenfri zon i Mellanösternregionen. Parlamentet betonar att dessa åtgärder i hög grad skulle stärka den internationella freden och säkerheten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av den pågående dialogen om en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern i syfte att utforska den breda ram och de interimsåtgärder som skulle stärka freden och säkerheten i regionen. Parlamentet betonar att de viktigaste inslagen bör omfatta efterlevnad av IAEA:s övergripande säkerhetskontroller (och ett tilläggsprotokoll), ett förbud mot framställning av klyvbart material för vapen och mot urananrikning utöver normala bränsletal, anslutning till fördragen om förbud mot biologiska och kemiska vapen samt upprättandet av en kärnvapenfri zon i Mellanösternregionen. Parlamentet betonar att dessa åtgärder i hög grad skulle stärka den internationella freden och säkerheten.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt förtroendeskapande initiativ på regional nivå som med Helsingforsprocessen som förebild kan påskynda det långsiktiga målet att befria Mellanöstern från militära konflikter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser ett nytt förtroendeskapande initiativ på regional nivå som med Helsingforsprocessen som förebild kan påskynda det långsiktiga målet att befria Mellanöstern från militära konflikter.

| 11. | Europaparlamentet ber vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att hålla parlamentet informerat om all utveckling i samband med de pågående ansträngningarna att sammankalla konferensen efter senareläggningen från det planerade datumet i december 2012. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ber vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att hålla parlamentet informerat om all utveckling i samband med de pågående ansträngningarna att sammankalla konferensen efter senareläggningen från det planerade datumet i december 2012.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare och medlaren samt till regeringarna och parlamenten i Mellanöstern. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare och medlaren samt till regeringarna och parlamenten i Mellanöstern.

---

(1)  EUT C 237, 7.8.2012, s. 1.

(2)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 152.

(3)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 253.

(4)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 453.

(5)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 146.

(6)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 77.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/100

---

P7_TA(2013)0029

Förordningen om obligatoriskt angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras till EU från tredjeländer (2012/2923(RSP))

(2015/C 440/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0273/2010),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 21 oktober 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 21 oktober 2010 (1),

| — | med beaktande av bilagan till meddelandet av den 23 oktober 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Kommissionens arbetsprogram 2013 (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilagan till meddelandet av den 23 oktober 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Kommissionens arbetsprogram 2013 (COM(2012)0629),

| — | med beaktande av alla sina tidigare resolutioner om ursprungsmärkning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla sina tidigare resolutioner om ursprungsmärkning,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 21 oktober 2010 vid första behandlingen antog Europaparlamentet sin ståndpunkt om Europaparlamentets och rådets förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer med 525 röster för, 49 röster emot och 44 nedlagda röster. |
| --- | --- |

A.

Den 21 oktober 2010 vid första behandlingen antog Europaparlamentet sin ståndpunkt om Europaparlamentets och rådets förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer med 525 röster för, 49 röster emot och 44 nedlagda röster.

| B. | Trots att det gått mer än två år sedan dess har rådet ännu inte antagit någon gemensam ståndpunkt, vilket innebär att medbeslutandeförfarandet blockeras. |
| --- | --- |

B.

Trots att det gått mer än två år sedan dess har rådet ännu inte antagit någon gemensam ståndpunkt, vilket innebär att medbeslutandeförfarandet blockeras.

| C. | Utöver det faktum att rådet inte kan komma överens angav kommissionen dessutom i sitt arbetsprogram för 2013 att kommissionsförslaget blivit inaktuellt genom den senaste juridiska tolkningen av de regler som gäller inom Världshandelsorganisationen (WTO), som gjorts av WTO:s överklagandeinstans. |
| --- | --- |

C.

Utöver det faktum att rådet inte kan komma överens angav kommissionen dessutom i sitt arbetsprogram för 2013 att kommissionsförslaget blivit inaktuellt genom den senaste juridiska tolkningen av de regler som gäller inom Världshandelsorganisationen (WTO), som gjorts av WTO:s överklagandeinstans.

| D. | Inom EU gäller inga harmoniserade bestämmelser om fastställande av ursprung för importerade varor, utom för vissa fall inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

D.

Inom EU gäller inga harmoniserade bestämmelser om fastställande av ursprung för importerade varor, utom för vissa fall inom jordbrukssektorn.

| E. | För vissa produkter har system för obligatorisk ursprungsmärkning införts av WTO-länder som inte tillhör EU, såsom Brasilien, Förenta staterna, Kanada och Kina. |
| --- | --- |

E.

För vissa produkter har system för obligatorisk ursprungsmärkning införts av WTO-länder som inte tillhör EU, såsom Brasilien, Förenta staterna, Kanada och Kina.

| F. | Gemensamma bestämmelser är nödvändiga för att öka konkurrenskraften bland WTO länderna och garantera att man har samma förutsättningar som producenterna i Europeiska unionens främsta partnerländer där ursprungsmärkning införts. |
| --- | --- |

F.

Gemensamma bestämmelser är nödvändiga för att öka konkurrenskraften bland WTO länderna och garantera att man har samma förutsättningar som producenterna i Europeiska unionens främsta partnerländer där ursprungsmärkning införts.

| G. | Information är en grundläggande del av de medborgerliga friheterna och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

G.

Information är en grundläggande del av de medborgerliga friheterna och konsumentskyddet.

| 1. | Europaparlamentet beklagar kommissionens avsikt att dra tillbaka förslaget till förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer, vilket godkänts av parlamentet vid första behandlingen, utan att kommissionen korrekt och i tid informerat parlamentet, och utan att de båda lagstiftarna fått en detaljerad förklaring av syftet innan beslutet togs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar kommissionens avsikt att dra tillbaka förslaget till förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer, vilket godkänts av parlamentet vid första behandlingen, utan att kommissionen korrekt och i tid informerat parlamentet, och utan att de båda lagstiftarna fått en detaljerad förklaring av syftet innan beslutet togs.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ompröva sitt planerade beslut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ompröva sitt planerade beslut.

| 3. | Som alternativ till en total omprövning uppmanar Europaparlamentet kommissionen att föreslå ny lagstiftning som är förenlig med WTO:s bestämmelser och som skulle göra det möjligt för EU att hantera de frågor som det ursprungliga förslaget var inriktat på från början. |
| --- | --- |

3.

Som alternativ till en total omprövning uppmanar Europaparlamentet kommissionen att föreslå ny lagstiftning som är förenlig med WTO:s bestämmelser och som skulle göra det möjligt för EU att hantera de frågor som det ursprungliga förslaget var inriktat på från början.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om tidsplanen för de framtida åtgärder som krävs för att återuppta lagstiftningsprocessen och bryta det nuvarande dödläget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om tidsplanen för de framtida åtgärder som krävs för att återuppta lagstiftningsprocessen och bryta det nuvarande dödläget.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast inleda en jämförande studie av den lagstiftning om angivande av ursprungsland som i dagsläget är i kraft och tillämpas i WTO:s olika medlemsländer, i syfte att analysera bestämmelsernas grundläggande principer och bedöma deras förenlighet med WTO:s regler. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast inleda en jämförande studie av den lagstiftning om angivande av ursprungsland som i dagsläget är i kraft och tillämpas i WTO:s olika medlemsländer, i syfte att analysera bestämmelsernas grundläggande principer och bedöma deras förenlighet med WTO:s regler.

| 6. | Europaparlamentet upprepar, nu liksom tidigare, hur viktigt det är att som en del av den multilaterala handeln bevara en situation där EU-företag och deras konkurrenter från tredjeländer har samma förutsättningar, och hur betydelsefullt det är med en konsekvent strategi för att säkra konsumentskyddet. Parlamentet betonar att detta även är viktigt för att bättre värdesätta produktion av hög kvalitet och miljömässiga och sociala normer, mot bakgrund av nuvarande globala konkurrens. Detta är särskilt relevant för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar, nu liksom tidigare, hur viktigt det är att som en del av den multilaterala handeln bevara en situation där EU-företag och deras konkurrenter från tredjeländer har samma förutsättningar, och hur betydelsefullt det är med en konsekvent strategi för att säkra konsumentskyddet. Parlamentet betonar att detta även är viktigt för att bättre värdesätta produktion av hög kvalitet och miljömässiga och sociala normer, mot bakgrund av nuvarande globala konkurrens. Detta är särskilt relevant för små och medelstora företag.

| 7. | Europaparlamentet betonar att man, till dess att ny lagstiftning införts, måste använda alla tillgängliga medel på ett effektivare sätt, på regional och nationell nivå samt på EU-nivå, för att den inre marknadens konsumenter ska kunna göra mer välinformerade inköp och medvetna val, till exempel genom att ge utbildning och genom att öka allmänhetens medvetenhet med hjälp av massmedia. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att man, till dess att ny lagstiftning införts, måste använda alla tillgängliga medel på ett effektivare sätt, på regional och nationell nivå samt på EU-nivå, för att den inre marknadens konsumenter ska kunna göra mer välinformerade inköp och medvetna val, till exempel genom att ge utbildning och genom att öka allmänhetens medvetenhet med hjälp av massmedia.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet att som en följd av parlamentets första behandling fastställa sin gemensamma ståndpunkt, så att diskussionen mellan de båda institutionerna kan fortgå enligt normal praxis. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet att som en följd av parlamentets första behandling fastställa sin gemensamma ståndpunkt, så att diskussionen mellan de båda institutionerna kan fortgå enligt normal praxis.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 211.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/101 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/101

---

P7_TA(2013)0030

Läget för handelsförbindelserna mellan EU och Mercosur

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om handelsförhandlingarna mellan EU och Mercosur (2012/2924(RSP))

(2015/C 440/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén av den 17 maj 2010 från det fjärde toppmötet EU–Mercosur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén av den 17 maj 2010 från det fjärde toppmötet EU–Mercosur,

| — | med beaktande av det sjätte toppmötet EU–Latinamerika och Västindien, som hölls den 18 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjätte toppmötet EU–Latinamerika och Västindien, som hölls den 18 maj 2010,

| — | med beaktande av återupptagandet av förhandlingarna mellan EU och Mercosur i syfte att nå fram till ett ambitiöst och balanserat associeringsavtal mellan de båda parterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av återupptagandet av förhandlingarna mellan EU och Mercosur i syfte att nå fram till ett ambitiöst och balanserat associeringsavtal mellan de båda parterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om Europeiska unionens handelsförbindelser med Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om Europeiska unionens handelsförbindelser med Latinamerika (2),

| — | med beaktande av Eurolat-resolutionen av den 19 maj 2011 om förutsättningarna för handelsförbindelser mellan EU och Latinamerika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurolat-resolutionen av den 19 maj 2011 om förutsättningarna för handelsförbindelser mellan EU och Latinamerika,

| — | med beaktande av den senaste förhandlingsrundan, som ägde rum i Brasília den 22–26 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste förhandlingsrundan, som ägde rum i Brasília den 22–26 oktober 2012,

| — | med beaktande av sina övriga tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och Mercosur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina övriga tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och Mercosur,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förhandlingarna mellan EU och Mercosur återupptogs 2010 i syfte att nå ett omfattande, ambitiöst och balanserat avtal som gynnar de båda parterna. |
| --- | --- |

A.

Förhandlingarna mellan EU och Mercosur återupptogs 2010 i syfte att nå ett omfattande, ambitiöst och balanserat avtal som gynnar de båda parterna.

| B. | Handeln mellan EU och Mercosur är nästan lika omfattande som EU:s handel med resterande Latinamerika totalt. EU är Mercosurs största handelspartner och den största investeraren i Mercosur. Mercosur är EU:s åttonde största handelspartner. EU:s och Mercosurs ekonomier kompletterar varandra (EU är den största marknaden för Mercosurs jordbruksexport, medan EU:s export till Mercosur i huvudsak utgörs av industriprodukter och tjänster). |
| --- | --- |

B.

Handeln mellan EU och Mercosur är nästan lika omfattande som EU:s handel med resterande Latinamerika totalt. EU är Mercosurs största handelspartner och den största investeraren i Mercosur. Mercosur är EU:s åttonde största handelspartner. EU:s och Mercosurs ekonomier kompletterar varandra (EU är den största marknaden för Mercosurs jordbruksexport, medan EU:s export till Mercosur i huvudsak utgörs av industriprodukter och tjänster).

| C. | Detta interregionala avtal berör 800 miljoner medborgare. |
| --- | --- |

C.

Detta interregionala avtal berör 800 miljoner medborgare.

| D. | Sedan det officiella tillkännagivandet av att förhandlingarna skulle återupptas har nio förhandlingsrundor ägt rum. |
| --- | --- |

D.

Sedan det officiella tillkännagivandet av att förhandlingarna skulle återupptas har nio förhandlingsrundor ägt rum.

| E. | De två regionerna har gemensamma värden och principer, bland annat engagemanget när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt demokrati, och de har även gemensamma språk. |
| --- | --- |

E.

De två regionerna har gemensamma värden och principer, bland annat engagemanget när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt demokrati, och de har även gemensamma språk.

| F. | Utöver de avtal som EU tidigare ingått med Chile och Mexico har EU nyligen godkänt associeringsavtalet med Centralamerika och frihandelsavtalet med Colombia och Peru. |
| --- | --- |

F.

Utöver de avtal som EU tidigare ingått med Chile och Mexico har EU nyligen godkänt associeringsavtalet med Centralamerika och frihandelsavtalet med Colombia och Peru.

| 1. | Europaparlamentet betonar den ekonomiska och politiska betydelsen av förhandlingarna mellan EU och Mercosur, vilka återupptogs 2010 i syfte att nå ett balanserat, rättvist, ambitiöst och omfattande avtal som gynnar de båda parterna på samtliga områden som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar den ekonomiska och politiska betydelsen av förhandlingarna mellan EU och Mercosur, vilka återupptogs 2010 i syfte att nå ett balanserat, rättvist, ambitiöst och omfattande avtal som gynnar de båda parterna på samtliga områden som omfattas av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet betonar att handel är ett av de viktigaste instrumenten som politiska beslutsfattare förfogar över för att främja ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att handel är ett av de viktigaste instrumenten som politiska beslutsfattare förfogar över för att främja ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan EU och Mercosur och anser att en djupare integration av EU:s och Mercosurs ekonomier kommer att gynna båda parterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan EU och Mercosur och anser att en djupare integration av EU:s och Mercosurs ekonomier kommer att gynna båda parterna.

| 4. | Europaparlamentet noterar de senaste två årens framsteg i fråga om den normativa delen av avtalets handelspelare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar de senaste två årens framsteg i fråga om den normativa delen av avtalets handelspelare.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att förhandlingarna fortskrider långsamt och att det hittills inte gjorts några betydande framsteg. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att förhandlingarna fortskrider långsamt och att det hittills inte gjorts några betydande framsteg.

| 6. | Europaparlamentet tror att båda sidor måste spela med öppna kort och ha förtroende för varandra för att förhandlingarna ska bli framgångsrika. Därför är det beklagligt att vissa Mercosurländer under de senaste månaderna har vidtagit protektionistiska åtgärder i fråga om handel och investeringar. Parlamentet betonar behovet av att skapa en stabil ram för ett bättre investeringsskydd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet tror att båda sidor måste spela med öppna kort och ha förtroende för varandra för att förhandlingarna ska bli framgångsrika. Därför är det beklagligt att vissa Mercosurländer under de senaste månaderna har vidtagit protektionistiska åtgärder i fråga om handel och investeringar. Parlamentet betonar behovet av att skapa en stabil ram för ett bättre investeringsskydd.

| 7. | Europaparlamentet upprepar vikten av att samtliga avtal som ingås mellan EU och tredjeländer innehåller klausuler om demokratiska principer, grundläggande och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen samt miljömässiga och sociala standarder, för att uppnå en bättre enhetlighet i de externa åtgärderna och se till att de både återspeglar EU:s ekonomiska intressen och främjar dess grundläggande värden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar vikten av att samtliga avtal som ingås mellan EU och tredjeländer innehåller klausuler om demokratiska principer, grundläggande och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen samt miljömässiga och sociala standarder, för att uppnå en bättre enhetlighet i de externa åtgärderna och se till att de både återspeglar EU:s ekonomiska intressen och främjar dess grundläggande värden.

| 8. | Europaparlamentet menar att nästa ministermöte EU–Mercosur, som kommer att hållas parallellt med toppmötet Celac–EU i Santiago (Chile) i slutet av januari 2013, bör ses som ett utmärkt tillfälle att ingå tydliga och betydande politiska åtaganden och att göra ytterligare framsteg i förhandlingarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet menar att nästa ministermöte EU–Mercosur, som kommer att hållas parallellt med toppmötet Celac–EU i Santiago (Chile) i slutet av januari 2013, bör ses som ett utmärkt tillfälle att ingå tydliga och betydande politiska åtaganden och att göra ytterligare framsteg i förhandlingarna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang de båda parterna att ge tillräckliga politiska impulser och ett betydande politiskt stöd till förhandlingarna, så att det görs framsteg i fråga om utbytet av tillräckligt ambitiösa erbjudanden om marknadstillträde för varor, tjänster, investeringar och de övriga kapitlen i avtalets handelspelare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang de båda parterna att ge tillräckliga politiska impulser och ett betydande politiskt stöd till förhandlingarna, så att det görs framsteg i fråga om utbytet av tillräckligt ambitiösa erbjudanden om marknadstillträde för varor, tjänster, investeringar och de övriga kapitlen i avtalets handelspelare.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar, Mercosurländernas regeringar och parlament och till Mercosurs gemensamma parlamentariska församling (Parlasur). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar, Mercosurländernas regeringar och parlament och till Mercosurs gemensamma parlamentariska församling (Parlasur).

---

(1)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 54.

(2)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 79.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/103

---

P7_TA(2013)0031

Våld mot kvinnor i Indien

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om våld mot kvinnor i Indien (2013/2512(RSP))

(2015/C 440/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Indien, särskilt resolutionen av den 13 december 2012 om kastdiskriminering (1), och resolutionerna om årsrapporterna om de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt av den 18 april 2012 (2) och 13 december 2012 (3); med beaktande av sina många tidigare resolutioner i vilka parlamentet förkastar våldtäkter och sexuellt våld i länder runtom i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Indien, särskilt resolutionen av den 13 december 2012 om kastdiskriminering (1), och resolutionerna om årsrapporterna om de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt av den 18 april 2012 (2) och 13 december 2012 (3); med beaktande av sina många tidigare resolutioner i vilka parlamentet förkastar våldtäkter och sexuellt våld i länder runtom i världen,

| — | med beaktande av den gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, som undertecknades i november 2005, och av den tematiska dialogen mellan EU och Indien om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, som undertecknades i november 2005, och av den tematiska dialogen mellan EU och Indien om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av det uttalande som Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, gjorde på Europeiska unionens vägnar på Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor (den 25 november 2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, gjorde på Europeiska unionens vägnar på Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor (den 25 november 2012),

| — | med beaktande av det uttalande som vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton gjorde på Europadagen och internationella dagen mot dödsstraff (den 10 oktober 2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton gjorde på Europadagen och internationella dagen mot dödsstraff (den 10 oktober 2012),

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.5 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.5 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av det uttalande som Navi Pillay, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, gjorde den 31 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Navi Pillay, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, gjorde den 31 december 2012,

| — | med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål,

| — | med beaktande av FN-instrumenten om våld mot kvinnor, särskilt Wiendeklarationen och handlingsprogrammet av den 25 juni 1993, som antogs vid världskonferensen om mänskliga rättigheter (A/CONF.157/23), rapporterna från de särskilda rapportörerna om våld mot kvinnor, knutna till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och den allmänna rekommendationen nr 19 från Kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor (elfte mötet, 1992), FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104), konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering samt den allmänna rekommendationen XXIX till den konventionens artikel 1.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-instrumenten om våld mot kvinnor, särskilt Wiendeklarationen och handlingsprogrammet av den 25 juni 1993, som antogs vid världskonferensen om mänskliga rättigheter (A/CONF.157/23), rapporterna från de särskilda rapportörerna om våld mot kvinnor, knutna till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och den allmänna rekommendationen nr 19 från Kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor (elfte mötet, 1992), FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104), konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering samt den allmänna rekommendationen XXIX till den konventionens artikel 1.1,

| — | med beaktande av de rekommendationer om Indien som framförts genom FN:s särskilda förfaranden, FN:s fördragsorgan och de allmänna återkommande utvärderingarna, särskilt rekommendationerna till Indien i rapporterna från februari 2007 och oktober 2010 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rekommendationer om Indien som framförts genom FN:s särskilda förfaranden, FN:s fördragsorgan och de allmänna återkommande utvärderingarna, särskilt rekommendationerna till Indien i rapporterna från februari 2007 och oktober 2010 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av förslaget till FN:s principer och riktlinjer för att avskaffa diskriminering på grundval av arbete och ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till FN:s principer och riktlinjer för att avskaffa diskriminering på grundval av arbete och ursprung,

| — | med beaktande av den indiska statsförfattningen och den indiska strafflagen, särskilt strafflagens avsnitt 376 om våldtäkt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den indiska statsförfattningen och den indiska strafflagen, särskilt strafflagens avsnitt 376 om våldtäkt,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 16 december 2012 utsattes en 23-årig student för gruppvåldtäkt och hennes pojkvän angreps när fem vuxna män och en tonåring gick till våldsamt angrepp mot dem på en privat buss i New Delhi. Offret avled tragiskt i Singapore den 29 december 2012, till följd av de allvarliga skador hon åsamkats. |
| --- | --- |

A.

Den 16 december 2012 utsattes en 23-årig student för gruppvåldtäkt och hennes pojkvän angreps när fem vuxna män och en tonåring gick till våldsamt angrepp mot dem på en privat buss i New Delhi. Offret avled tragiskt i Singapore den 29 december 2012, till följd av de allvarliga skador hon åsamkats.

| B. | Bland allmänheten i Indien har ilskan varit stor, och demonstranter från samtliga delar av samhället har efterlyst lagändringar, ändringar i polisbevakningen samt en allmän attitydförändring gentemot kvinnor. Dessa demonstrationer spelar en viktig roll för att bryta tystnaden kring våldtäkter och sexuellt våld, och de utgör i sig en början till förändring. |
| --- | --- |

B.

Bland allmänheten i Indien har ilskan varit stor, och demonstranter från samtliga delar av samhället har efterlyst lagändringar, ändringar i polisbevakningen samt en allmän attitydförändring gentemot kvinnor. Dessa demonstrationer spelar en viktig roll för att bryta tystnaden kring våldtäkter och sexuellt våld, och de utgör i sig en början till förändring.

| C. | Fem män och en minderårig greps för angreppet och är nu föremål för en snabbrättegång – den yngre gärningsmannen kommer dock att ställas inför rätta genom ett separat förfarande. |
| --- | --- |

C.

Fem män och en minderårig greps för angreppet och är nu föremål för en snabbrättegång – den yngre gärningsmannen kommer dock att ställas inför rätta genom ett separat förfarande.

| D. | Den indiska polisen har anmält programföretaget Zee News på grund av att de intervjuat pojkvännen som var med offret då de angreps den 16 december 2012. |
| --- | --- |

D.

Den indiska polisen har anmält programföretaget Zee News på grund av att de intervjuat pojkvännen som var med offret då de angreps den 16 december 2012.

| E. | Efter ovannämnda angrepp som skedde nyligen i New Delhi har andra våldtäktsbrott uppmärksammats stort i såväl nationell som internationell press, till exempel det som inträffade den 27 december 2012, då en flicka i Punjab begick självmord efter att ha blivit utsatt för gruppvåldtäkt, på grund av att polisen varken ville ta emot hennes anmälan eller gripa de anklagade utan i stället föreslog att hon skulle gifta sig med en av förövarna. Ett annat exempel är det som inträffade den 12 januari 2013, då en 29-årig tvåbarnsmamma utsattes för gruppvåldtäkt under en bussresa i Punjab – detta fall har stora likheter med det första fallet och ledde till att polisen än en gång grep sex misstänkta. En dag senare tände en 16-årig flicka eld på sig själv efter att ha blivit våldtagen. |
| --- | --- |

E.

Efter ovannämnda angrepp som skedde nyligen i New Delhi har andra våldtäktsbrott uppmärksammats stort i såväl nationell som internationell press, till exempel det som inträffade den 27 december 2012, då en flicka i Punjab begick självmord efter att ha blivit utsatt för gruppvåldtäkt, på grund av att polisen varken ville ta emot hennes anmälan eller gripa de anklagade utan i stället föreslog att hon skulle gifta sig med en av förövarna. Ett annat exempel är det som inträffade den 12 januari 2013, då en 29-årig tvåbarnsmamma utsattes för gruppvåldtäkt under en bussresa i Punjab – detta fall har stora likheter med det första fallet och ledde till att polisen än en gång grep sex misstänkta. En dag senare tände en 16-årig flicka eld på sig själv efter att ha blivit våldtagen.

| F. | Enligt den indiska nationella brottsstatistikbyrån rapporterades över 24 000 våldtäkter under 2011. I Delhi rapporterades drygt 635 våldtäkter under 2012, men endast en av dem ledde till fällande dom. |
| --- | --- |

F.

Enligt den indiska nationella brottsstatistikbyrån rapporterades över 24 000 våldtäkter under 2011. I Delhi rapporterades drygt 635 våldtäkter under 2012, men endast en av dem ledde till fällande dom.

| G. | Den indiska kvinnorörelsen har sedan länge fördömt alla former av våld mot kvinnor i Indien – och bristfällig jämställdhet i allmänhet – och efterlyst politiska åtgärder till stöd för kvinnors mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Den indiska kvinnorörelsen har sedan länge fördömt alla former av våld mot kvinnor i Indien – och bristfällig jämställdhet i allmänhet – och efterlyst politiska åtgärder till stöd för kvinnors mänskliga rättigheter.

| H. | Sexuellt våld mot kvinnor är vanligt, inte bara i Indien utan i hela världen, och det har sina rötter i strukturell könsdiskriminering. Därför måste de åtgärder som vidtas mot våld mot kvinnor gå hand i hand med att man förbättrar ställningen och situationen för alla kvinnor och flickor på alla samhällsnivåer. |
| --- | --- |

H.

Sexuellt våld mot kvinnor är vanligt, inte bara i Indien utan i hela världen, och det har sina rötter i strukturell könsdiskriminering. Därför måste de åtgärder som vidtas mot våld mot kvinnor gå hand i hand med att man förbättrar ställningen och situationen för alla kvinnor och flickor på alla samhällsnivåer.

| I. | Indiska sociologer har uppskattat att våld och diskriminering i en mängd olika former kräver nästan två miljoner dödsoffer bland kvinnor och flickor i Indien varje år. Sexuellt våld är bara en av uttrycksformerna, bland vilka också märks tvister om hemgifter, barnamord på flickor, vanvård av barn, ojämlik tillgång till resurser och till hälso- och sjukvård och dålig vård av äldre. |
| --- | --- |

I.

Indiska sociologer har uppskattat att våld och diskriminering i en mängd olika former kräver nästan två miljoner dödsoffer bland kvinnor och flickor i Indien varje år. Sexuellt våld är bara en av uttrycksformerna, bland vilka också märks tvister om hemgifter, barnamord på flickor, vanvård av barn, ojämlik tillgång till resurser och till hälso- och sjukvård och dålig vård av äldre.

| J. | Kvinnor och flickor som drabbats av kastbaserad diskriminering är särskilt utsatta för olika slag av sexuellt våld samt för påtvingad och rituell prostitution, människohandel, våld i hemmet och våld som bestraffning när de söker rättvisa efter att ha fallit offer för brott. Detta framgick än en gång i det beryktade fallet med gruppvåldtäkten i Pipili den 29 november 2011, då myndigheterna vägrade att registrera fallet och flickan som fallit offer inte fick någon ordentlig behandling förrän efter det att en högsta delstatsdomstol ingripit, låt vara att hon senare dog av de skador hon ådragit sig. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor och flickor som drabbats av kastbaserad diskriminering är särskilt utsatta för olika slag av sexuellt våld samt för påtvingad och rituell prostitution, människohandel, våld i hemmet och våld som bestraffning när de söker rättvisa efter att ha fallit offer för brott. Detta framgick än en gång i det beryktade fallet med gruppvåldtäkten i Pipili den 29 november 2011, då myndigheterna vägrade att registrera fallet och flickan som fallit offer inte fick någon ordentlig behandling förrän efter det att en högsta delstatsdomstol ingripit, låt vara att hon senare dog av de skador hon ådragit sig.

| K. | I en undersökning som gjordes 2012 av Thomson Reuters Foundation klassades Indien som det sämsta av alla G20-länderna att vara kvinna i. |
| --- | --- |

K.

I en undersökning som gjordes 2012 av Thomson Reuters Foundation klassades Indien som det sämsta av alla G20-länderna att vara kvinna i.

| L. | Amnesty International hävdar att en våldtäkt anmäls var 21:a minut i Indien, men att många våldtäkter aldrig anmäls, särskilt i fattigare områden, eftersom det är socialt stämplande att ha råkat ut för ett sådant brott. Polisen i Indien sägs vara väl medveten om hur vanligt detta brott är, men gör ofta ingenting för att försvara kvinnor. |
| --- | --- |

L.

Amnesty International hävdar att en våldtäkt anmäls var 21:a minut i Indien, men att många våldtäkter aldrig anmäls, särskilt i fattigare områden, eftersom det är socialt stämplande att ha råkat ut för ett sådant brott. Polisen i Indien sägs vara väl medveten om hur vanligt detta brott är, men gör ofta ingenting för att försvara kvinnor.

| M. | Sexuellt våld leder till allvarliga hälsoproblem för de överlevande, både psykiskt och fysiskt, bland annat i form av sexuellt överförda sjukdomar såsom aids. Många våldtäktsoffer blir offer på nytt, eftersom de förkastas både av sina egna familjer och av de samhällen de lever i. |
| --- | --- |

M.

Sexuellt våld leder till allvarliga hälsoproblem för de överlevande, både psykiskt och fysiskt, bland annat i form av sexuellt överförda sjukdomar såsom aids. Många våldtäktsoffer blir offer på nytt, eftersom de förkastas både av sina egna familjer och av de samhällen de lever i.

| N. | Indiens lagar mot sexuella övergrepp har kritiserats av nationella och internationella människorättsgrupper för att de är föråldrade, framför allt genom att ha en snäv och inskränkt definition av begreppet våldtäkt. Indien har inga adekvata tjänster för dem som överlevt sexuella övergrepp, till exempel att de ska kunna bemötas snabbt och med förståelse av polisen eller få tillgång till hälso- och sjukvård, rådgivning och andra stödtjänster och detta leder till att bemötandet av offren växlar från fall till fall och inte kan förutsägas, något som ofta är förödmjukande för offret. |
| --- | --- |

N.

Indiens lagar mot sexuella övergrepp har kritiserats av nationella och internationella människorättsgrupper för att de är föråldrade, framför allt genom att ha en snäv och inskränkt definition av begreppet våldtäkt. Indien har inga adekvata tjänster för dem som överlevt sexuella övergrepp, till exempel att de ska kunna bemötas snabbt och med förståelse av polisen eller få tillgång till hälso- och sjukvård, rådgivning och andra stödtjänster och detta leder till att bemötandet av offren växlar från fall till fall och inte kan förutsägas, något som ofta är förödmjukande för offret.

| O. | Efter angreppet i New Delhi har Indiens regering tillsatt en tremannakommission för att se över de nuvarande lagarna för att rättväsendet ska arbeta snabbare och straffen utmätas effektivare i fall av grova sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

O.

Efter angreppet i New Delhi har Indiens regering tillsatt en tremannakommission för att se över de nuvarande lagarna för att rättväsendet ska arbeta snabbare och straffen utmätas effektivare i fall av grova sexuella övergrepp.

| P. | Efter den senaste tidens händelser har högt uppsatta statstjänstemän tillkännagett att de kommer att arbeta för strängare straff för våldtäkt, bland annat dödsstraff. |
| --- | --- |

P.

Efter den senaste tidens händelser har högt uppsatta statstjänstemän tillkännagett att de kommer att arbeta för strängare straff för våldtäkt, bland annat dödsstraff.

| Q. | I maj 2012 skrev 90 organisationer inom det civila samhället till Indiens premiärminister Manmohan Singh och yrkade på reformer av hur sexuella övergrepp hanteras samt efterlyste större ansvarskyldighet för polisen. |
| --- | --- |

Q.

I maj 2012 skrev 90 organisationer inom det civila samhället till Indiens premiärminister Manmohan Singh och yrkade på reformer av hur sexuella övergrepp hanteras samt efterlyste större ansvarskyldighet för polisen.

| R. | EU har gjort åtaganden på 470 miljoner euro till Indien, till stöd för den indiska regeringens program för hälso- och sjukvård och utbildning under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

R.

EU har gjort åtaganden på 470 miljoner euro till Indien, till stöd för den indiska regeringens program för hälso- och sjukvård och utbildning under perioden 2007–2013.

| S. | Under de senaste två decennierna har Indien gjort avsevärda framsteg med att minska fattigdomen. Mycket återstår dock att göra, framför allt för att minska den klyfta som råder i form av att kvinnor och utsatta befolkningsgrupper har sämre möjligheter i fråga om utbildning, hälsa och ekonomi. |
| --- | --- |

S.

Under de senaste två decennierna har Indien gjort avsevärda framsteg med att minska fattigdomen. Mycket återstår dock att göra, framför allt för att minska den klyfta som råder i form av att kvinnor och utsatta befolkningsgrupper har sämre möjligheter i fråga om utbildning, hälsa och ekonomi.

| T. | Indien är världens största demokrati och även en viktig politisk och ekonomisk partner till EU, något som för med sig demokratiska skyldigheter. |
| --- | --- |

T.

Indien är världens största demokrati och även en viktig politisk och ekonomisk partner till EU, något som för med sig demokratiska skyldigheter.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet med offren för angreppet i New Delhi och med alla andra som fallit offer för sådana angrepp, antingen de rapporterats i medierna eller inte, och uttrycker sitt beklagande till familjerna. Parlamentet fördömer skarpt alla former av sexuellt våld, som förekommer överallt i världen och drabbar ett flertal länder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet med offren för angreppet i New Delhi och med alla andra som fallit offer för sådana angrepp, antingen de rapporterats i medierna eller inte, och uttrycker sitt beklagande till familjerna. Parlamentet fördömer skarpt alla former av sexuellt våld, som förekommer överallt i världen och drabbar ett flertal länder.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den vittomfattande solidariteten med våldtäktsoffren, både i Indien och internationellt och hoppas att massdemonstrationerna kommer att bidra till att det går snabbare med de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den vittomfattande solidariteten med våldtäktsoffren, både i Indien och internationellt och hoppas att massdemonstrationerna kommer att bidra till att det går snabbare med de nödvändiga reformerna.

| 3. | Indien är en demokrati och har avsevärda förbindelser med EU, och Europaparlamentet väntar sig därför att landet kommer att se till att demokratiska principer, grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter respekteras, framför allt rättsstaten och kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Indien är en demokrati och har avsevärda förbindelser med EU, och Europaparlamentet väntar sig därför att landet kommer att se till att demokratiska principer, grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter respekteras, framför allt rättsstaten och kvinnors rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att det inte gjordes mer för att omedelbart hjälpa offren för angreppet och att våldtäktsoffer i detta fall och i andra liknande fall avskräcks från att inför domstol anhängiggöra sak mot våldtäktsmännen, vilket beror på den ringa respekten för kvinnor, bristen på medicinsk hjälp, de bristande insatserna från polisens sida och avsaknaden av rättsmedel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar djupt att det inte gjordes mer för att omedelbart hjälpa offren för angreppet och att våldtäktsoffer i detta fall och i andra liknande fall avskräcks från att inför domstol anhängiggöra sak mot våldtäktsmännen, vilket beror på den ringa respekten för kvinnor, bristen på medicinsk hjälp, de bristande insatserna från polisens sida och avsaknaden av rättsmedel.

| 5. | Europaparlamentet erinrar Indiens regering om dess rättigheter och skyldigheter enligt Indiens statsförfattning, framför allt om skyldigheten att få slut på sådant som kränker kvinnors människovärde (artikel 51(A)). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar Indiens regering om dess rättigheter och skyldigheter enligt Indiens statsförfattning, framför allt om skyldigheten att få slut på sådant som kränker kvinnors människovärde (artikel 51(A)).

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar Indiens parlament att ytterligare införliva rekommendationerna från Indian National Commission for Women (NCW) om hur indisk lag bör ändras och tillämpas för att kvinnor ska skyddas mot sådana brott. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar Indiens parlament att ytterligare införliva rekommendationerna från Indian National Commission for Women (NCW) om hur indisk lag bör ändras och tillämpas för att kvinnor ska skyddas mot sådana brott.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Indiens regerings tillkännagivande om att den avser att inrätta en kommission för att utreda frågan om kvinnors säkerhet på allmänna platser i Delhi och en juristnämnd för att se över Indiens lagstiftning om våld mot kvinnor. Parlamentet ser fram emot ett snabbt offentliggörande av rekommendationerna från denna kommission, som tillsatts med den pensionerade domaren från landets högsta domstol, J.S. Verma, i ledningen och ser även fram emot dess samarbete med NCW och Indiens parlament för att fullständigt genomföra åtgärder för att förhindra sådana brott i framtiden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Indiens regerings tillkännagivande om att den avser att inrätta en kommission för att utreda frågan om kvinnors säkerhet på allmänna platser i Delhi och en juristnämnd för att se över Indiens lagstiftning om våld mot kvinnor. Parlamentet ser fram emot ett snabbt offentliggörande av rekommendationerna från denna kommission, som tillsatts med den pensionerade domaren från landets högsta domstol, J.S. Verma, i ledningen och ser även fram emot dess samarbete med NCW och Indiens parlament för att fullständigt genomföra åtgärder för att förhindra sådana brott i framtiden.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att det inrättats en ny domstol för snabba förfaranden, enkom för att hantera sexuellt våld mot kvinnor. Parlamentet uttrycker dock oro över att reportrar inte har tillträde till rättegångarna mot dem som anklagas och att det är förbjudet att i tryck utge eller på annat sätt offentliggöra något som helst med anknytning till sådana förfaranden, med mindre domstolen gett sitt tillstånd till det, något som väckt oro bland allmänheten. Parlamentet anser att de som befunnits skyldiga bör dömas till straff som motsvarar de brott de begått, men upprepar dock sitt långvariga avståndstagande från dödsstraffet i samtliga fall och oavsett omständigheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att det inrättats en ny domstol för snabba förfaranden, enkom för att hantera sexuellt våld mot kvinnor. Parlamentet uttrycker dock oro över att reportrar inte har tillträde till rättegångarna mot dem som anklagas och att det är förbjudet att i tryck utge eller på annat sätt offentliggöra något som helst med anknytning till sådana förfaranden, med mindre domstolen gett sitt tillstånd till det, något som väckt oro bland allmänheten. Parlamentet anser att de som befunnits skyldiga bör dömas till straff som motsvarar de brott de begått, men upprepar dock sitt långvariga avståndstagande från dödsstraffet i samtliga fall och oavsett omständigheterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Indiens myndigheter att utveckla samordnade tillvägagångssätt mot könsrelaterat våld och framför allt sexuella övergrepp, i nära samarbete med kvinnogrupper. Parlamentet framhåller att delstatsregeringarna måste övervaka hur polisen handhar utredningen av sexuella övergrepp, genom att polismän hålls ansvariga för sitt handlande, gärningsmännen lagförs och de överlevande behandlas med värdighet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Indiens myndigheter att utveckla samordnade tillvägagångssätt mot könsrelaterat våld och framför allt sexuella övergrepp, i nära samarbete med kvinnogrupper. Parlamentet framhåller att delstatsregeringarna måste övervaka hur polisen handhar utredningen av sexuella övergrepp, genom att polismän hålls ansvariga för sitt handlande, gärningsmännen lagförs och de överlevande behandlas med värdighet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Indiens parlament att se till att förslaget till strafflag (ändring) från 2012 ändras så att alla former av sexuella övergrepp blir straffbara, antingen de skett med eller utan penetration, liksom att se till att eventuella nya straff står i överensstämmelse med internationell människorättslagstiftning och ändra lagen, så att juridisk immunitet och förfarandemässiga hinder inte längre ska försvåra rättvisans gång om polismän eller andra medlemmar av säkerhetsstyrkorna anklagas för sexuella övergrepp eller andra brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Indiens parlament att se till att förslaget till strafflag (ändring) från 2012 ändras så att alla former av sexuella övergrepp blir straffbara, antingen de skett med eller utan penetration, liksom att se till att eventuella nya straff står i överensstämmelse med internationell människorättslagstiftning och ändra lagen, så att juridisk immunitet och förfarandemässiga hinder inte längre ska försvåra rättvisans gång om polismän eller andra medlemmar av säkerhetsstyrkorna anklagas för sexuella övergrepp eller andra brott mot de mänskliga rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaternas beskickningar i Indien att prioritera program mot våld mot kvinnor, också inom utbildningen, liksom också program som särskilt inriktar sig på kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaternas beskickningar i Indien att prioritera program mot våld mot kvinnor, också inom utbildningen, liksom också program som särskilt inriktar sig på kvinnor och flickor.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Indiens myndigheter att omedelbart agera och vidta effektiva åtgärder för att den indiska polisen bättre ska handlägga fall av våldtäkt och sexuella övergrepp, bland annat genom att inrätta särskilda enheter inom varje polisenhet. Parlamentet noterar att Delhis förste minister inte har något ansvar för polisinsatser inom sin jurisdiktion och erinrar att polisen i andra storstäder fått ökad politisk redovisningsskyldighet och blivit modernare efter det att direkt rapportering och förvaltning införts. Parlamentet konstaterar att polisen absolut måste få utbildning om kvinnors säkerhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Indiens myndigheter att omedelbart agera och vidta effektiva åtgärder för att den indiska polisen bättre ska handlägga fall av våldtäkt och sexuella övergrepp, bland annat genom att inrätta särskilda enheter inom varje polisenhet. Parlamentet noterar att Delhis förste minister inte har något ansvar för polisinsatser inom sin jurisdiktion och erinrar att polisen i andra storstäder fått ökad politisk redovisningsskyldighet och blivit modernare efter det att direkt rapportering och förvaltning införts. Parlamentet konstaterar att polisen absolut måste få utbildning om kvinnors säkerhet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att undersöka fall där personer i högt uppsatt offentlig ställning står formellt anklagade för våldtäkt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att undersöka fall där personer i högt uppsatt offentlig ställning står formellt anklagade för våldtäkt.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Indiens myndigheter för att hjälpa dem utveckla samordnade tillvägagångssätt mot könsrelaterat våld, framför allt sexuella övergrepp, bland annat genom att genomföra rekommendationerna från FN:s kampanj ”UNiTE to End Violence against Women”. Parlamentet uppmanar FN:s kommission för kvinnors ställning att, vid sitt 57:e sammanträde som ska hållas i mars 2013, diskutera och erkänna att våldet mot kvinnor kommer till uttryck i unik form när köns- och kasttillhörighet möts. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Indiens myndigheter för att hjälpa dem utveckla samordnade tillvägagångssätt mot könsrelaterat våld, framför allt sexuella övergrepp, bland annat genom att genomföra rekommendationerna från FN:s kampanj ”UNiTE to End Violence against Women”. Parlamentet uppmanar FN:s kommission för kvinnors ställning att, vid sitt 57:e sammanträde som ska hållas i mars 2013, diskutera och erkänna att våldet mot kvinnor kommer till uttryck i unik form när köns- och kasttillhörighet möts.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det utbredda våldet mot kvinnor och flickor inom dalit-gruppen (de kastlösa) i Indien, bland annat i form av sexuellt våld från män i de dominerande kasterna, liksom över att gärningsmännen i sådana fall i oerhört hög grad går fria från straff. Parlamentet uppmanar Indiens regering till likabehandling av samtliga fall av sexuellt våld mot kvinnor och att utreda och lagföra sådana fall på lika villkor, samt rättvist, skyndsamt och med insyn. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det utbredda våldet mot kvinnor och flickor inom dalit-gruppen (de kastlösa) i Indien, bland annat i form av sexuellt våld från män i de dominerande kasterna, liksom över att gärningsmännen i sådana fall i oerhört hög grad går fria från straff. Parlamentet uppmanar Indiens regering till likabehandling av samtliga fall av sexuellt våld mot kvinnor och att utreda och lagföra sådana fall på lika villkor, samt rättvist, skyndsamt och med insyn.

| 16. | Europaparlamentet betonar att ingen ska behöva gifta sig utan eget samtycke eller genom nödgande eller tvång. Inget offer ska heller tvingas gifta sig med den som angripit henne och ytterligare stöd bör ges till offret för att hon inte ska utsättas för sociala påtryckningar att göra det. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att ingen ska behöva gifta sig utan eget samtycke eller genom nödgande eller tvång. Inget offer ska heller tvingas gifta sig med den som angripit henne och ytterligare stöd bör ges till offret för att hon inte ska utsättas för sociala påtryckningar att göra det.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att EU, i den kommande fleråriga budgetramen och i det kommande landsstrategidokumentet för tiden efter 2013, fortsätter ge mål- och sektorsinriktat stöd till Indien för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås. Parlamentet anser att detta bör innefatta stöd till den sociala sektorn för kvinnors hälsa och utbildning samt bästa praxis inom god samhällsstyrning, beslutsfattande och utveckling, bland annat metoder för att tjänster bättre ska nå ut till dem som behöver dem och för att fattigdom, könsrelaterade frågor samt frågor om institutionella reformer och förvaltning av den offentliga sektorn ska kunna åtgärdas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att EU, i den kommande fleråriga budgetramen och i det kommande landsstrategidokumentet för tiden efter 2013, fortsätter ge mål- och sektorsinriktat stöd till Indien för att millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås. Parlamentet anser att detta bör innefatta stöd till den sociala sektorn för kvinnors hälsa och utbildning samt bästa praxis inom god samhällsstyrning, beslutsfattande och utveckling, bland annat metoder för att tjänster bättre ska nå ut till dem som behöver dem och för att fattigdom, könsrelaterade frågor samt frågor om institutionella reformer och förvaltning av den offentliga sektorn ska kunna åtgärdas.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Indiens president, regering och parlament, FN:s generalsekreterare, ledarna för FN:s underutskott för främjande och skydd av mänskliga rättigheter och för FN:s kommission för kvinnors ställning, generaldirektören för UN Women och FN:s särskilda sändebud för frågor om våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Indiens president, regering och parlament, FN:s generalsekreterare, ledarna för FN:s underutskott för främjande och skydd av mänskliga rättigheter och för FN:s kommission för kvinnors ställning, generaldirektören för UN Women och FN:s särskilda sändebud för frågor om våld mot kvinnor.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0512.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/107

---

P7_TA(2013)0032

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Bahrain

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om läget för de mänskliga rättigheterna i Bahrain (2013/2513(RSP))

(2015/C 440/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 oktober 2011 om Bahrain (1) och av den 15 mars 2012 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Bahrain (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 oktober 2011 om Bahrain (1) och av den 15 mars 2012 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Bahrain (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (3),

| — | med beaktande av talmannens uttalanden av den 12 april 2011 om två bahrainska medborgarrättsaktivisters död och av den 28 april 2011, där han fördömer de dödsdomar som utfärdats mot fyra bahrainska medborgare för deltagande i fredliga demonstrationer för demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens uttalanden av den 12 april 2011 om två bahrainska medborgarrättsaktivisters död och av den 28 april 2011, där han fördömer de dödsdomar som utfärdats mot fyra bahrainska medborgare för deltagande i fredliga demonstrationer för demokrati,

| — | med beaktande av besöket till Bahrain (19–20 december 2012) av en delegation från Europaparlamentets underutskott om mänskliga rättigheter, och av delegationens presskommuniké, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket till Bahrain (19–20 december 2012) av en delegation från Europaparlamentets underutskott om mänskliga rättigheter, och av delegationens presskommuniké,

| — | med beaktande av Bahrains kassationsdomstols beslut av den 7 januari 2013 att godkänna domarna mot tretton politiska aktivister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bahrains kassationsdomstols beslut av den 7 januari 2013 att godkänna domarna mot tretton politiska aktivister,

| — | med beaktande av uttalandena om Bahrain från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, särskilt uttalandena av den 24 november 2011 om offentliggörandet av rapporten från Bahrains oberoende undersökningskommission, av den 5 september 2012 om Bahrains appellationsdomstols beslut i fallen avseende Abdulah al-Khawaja och nitton andra personer och av den 23 november 2012 om den första årsdagen av offentliggörandet av Bahrains oberoende undersökningskommissions rapport; uttalandena från den vice ordföranden/höga representantens talesperson av den 13 februari 2012 om årsdagen av de sociala oroligheterna i Bahrain, av den 10 april 2012 om läget för Abdulhadi al-Khawaja i Bahrain, av den 16 augusti 2012 om domen mot Nabeel Rajab i Bahrain och av den 24 oktober 2012 och 7 november 2012 om den senaste tidens våldshandlingar i Bahrain liksom uttalandena från den vice ordföranden/höga representanten inför parlamentet den 12 oktober 2011 om situationen i Egypten, Syrien, Jemen och Bahrain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena om Bahrain från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, särskilt uttalandena av den 24 november 2011 om offentliggörandet av rapporten från Bahrains oberoende undersökningskommission, av den 5 september 2012 om Bahrains appellationsdomstols beslut i fallen avseende Abdulah al-Khawaja och nitton andra personer och av den 23 november 2012 om den första årsdagen av offentliggörandet av Bahrains oberoende undersökningskommissions rapport; uttalandena från den vice ordföranden/höga representantens talesperson av den 13 februari 2012 om årsdagen av de sociala oroligheterna i Bahrain, av den 10 april 2012 om läget för Abdulhadi al-Khawaja i Bahrain, av den 16 augusti 2012 om domen mot Nabeel Rajab i Bahrain och av den 24 oktober 2012 och 7 november 2012 om den senaste tidens våldshandlingar i Bahrain liksom uttalandena från den vice ordföranden/höga representanten inför parlamentet den 12 oktober 2011 om situationen i Egypten, Syrien, Jemen och Bahrain,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 maj 2011, 12 april 2011, 21 mars 2011 och 21 februari 2011 om Bahrain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 maj 2011, 12 april 2011, 21 mars 2011 och 21 februari 2011 om Bahrain,

| — | med beaktande av uttalandena från FN:s generalsekreterare av den 23 juni 2011 och den 30 september 2011 om de straff som utdömts mot 21 bahrainska politiska aktivister, människorättsförsvarare och oppositionsledare, och uttalandena från generalsekreterarens talesperson av den 12 april 2012 om bombattacken i Bahrain och av den 30 september 2011, 15 februari, 24 april, 5 september och 1 november 2012 samt 8 januari 2013 om Bahrain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN:s generalsekreterare av den 23 juni 2011 och den 30 september 2011 om de straff som utdömts mot 21 bahrainska politiska aktivister, människorättsförsvarare och oppositionsledare, och uttalandena från generalsekreterarens talesperson av den 12 april 2012 om bombattacken i Bahrain och av den 30 september 2011, 15 februari, 24 april, 5 september och 1 november 2012 samt 8 januari 2013 om Bahrain,

| — | med beaktande av Bahrains oberoende undersökningskommissions rapport, som offentliggjordes i november 2011, och uppföljningsrapporten från den 21 november 2012 |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bahrains oberoende undersökningskommissions rapport, som offentliggjordes i november 2011, och uppföljningsrapporten från den 21 november 2012

| — | med beaktande av uttalandet från Gulfstaternas samarbetsråds (GCC) ministerråd om terroristbombningarna i Manama den 5 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Gulfstaternas samarbetsråds (GCC) ministerråd om terroristbombningarna i Manama den 5 november 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 61, 84, 87, 134, 135 och 146 i Bahrains straffprocesslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 61, 84, 87, 134, 135 och 146 i Bahrains straffprocesslag,

| — | med beaktande av den bahrainska allmänna åklagarens uttalande av den 23 oktober 2011 om förnyad rättegång för läkare som tidigare åtalats vid militära domstolar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bahrainska allmänna åklagarens uttalande av den 23 oktober 2011 om förnyad rättegång för läkare som tidigare åtalats vid militära domstolar,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, tre internationella instrument som Bahrain är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, tre internationella instrument som Bahrain är part i,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, ändrade 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, ändrade 2008,

| — | med beaktande av 1949 års Genèvekonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1949 års Genèvekonvention,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Människorättsläget i Bahrain fortsätter att vara kritiskt i efterdyningarna av nedslaget på personer som demonstrerade för demokrati 2011. Många av den bahrainska regeringens tillslag den senaste tiden fortsätter att allvarligt kränka och begränsa delar av den inhemska befolkningens rättigheter och friheter, särskilt människors rätt att fredligt demonstrera, yttra sig fritt och åtnjuta frihet på nätet. De bahrainska myndigheterna fortsätter att slå ned på fredliga politiska demonstranter. |
| --- | --- |

A.

Människorättsläget i Bahrain fortsätter att vara kritiskt i efterdyningarna av nedslaget på personer som demonstrerade för demokrati 2011. Många av den bahrainska regeringens tillslag den senaste tiden fortsätter att allvarligt kränka och begränsa delar av den inhemska befolkningens rättigheter och friheter, särskilt människors rätt att fredligt demonstrera, yttra sig fritt och åtnjuta frihet på nätet. De bahrainska myndigheterna fortsätter att slå ned på fredliga politiska demonstranter.

| B. | Säkerhetsstyrkorna och polisen fortsätter att använda oproportionerligt våld, vilket förorsakar skador och dödsfall. Det inkommer alltfler rapporter om de bahrainska myndigheternas övergrepp, bl.a. utomrättsliga gripanden, utomrättsliga tillslag mot byggnader, orättvisa rättegångar, medieattacker, hot mot och förnedring av medborgare vid kontrollstationer och massiv diskriminering på arbetsplatser och universitet. |
| --- | --- |

B.

Säkerhetsstyrkorna och polisen fortsätter att använda oproportionerligt våld, vilket förorsakar skador och dödsfall. Det inkommer alltfler rapporter om de bahrainska myndigheternas övergrepp, bl.a. utomrättsliga gripanden, utomrättsliga tillslag mot byggnader, orättvisa rättegångar, medieattacker, hot mot och förnedring av medborgare vid kontrollstationer och massiv diskriminering på arbetsplatser och universitet.

| C. | Den 16 oktober 2012 anhöll myndigheterna Mohammed al-Maskati, ordförande för Bahrains ungdomsförbund för mänskliga rättigheter, anklagad för att ha deltagit i en ”olaglig sammankomst” i Manama en vecka tidigare. Följande dag försattes al-Maskati på fri fot mot borgen, och inget rättegångsdatum har ännu fastställts. |
| --- | --- |

C.

Den 16 oktober 2012 anhöll myndigheterna Mohammed al-Maskati, ordförande för Bahrains ungdomsförbund för mänskliga rättigheter, anklagad för att ha deltagit i en ”olaglig sammankomst” i Manama en vecka tidigare. Följande dag försattes al-Maskati på fri fot mot borgen, och inget rättegångsdatum har ännu fastställts.

| D. | Den 18 oktober 2012 greps fyra män anklagade för att ha förtalat Bahrains kung på ett socialt nätverk, och under deras tid i häktet beslagtog säkerhetsstyrkor deras datorer och annan elektronisk utrustning. Alla fyra männen förnekade att de begått någon oförrätt. |
| --- | --- |

D.

Den 18 oktober 2012 greps fyra män anklagade för att ha förtalat Bahrains kung på ett socialt nätverk, och under deras tid i häktet beslagtog säkerhetsstyrkor deras datorer och annan elektronisk utrustning. Alla fyra männen förnekade att de begått någon oförrätt.

| E. | Den 30 oktober 2012 beordrade inrikesminister Shaikh Rashid bin Abdullah al Khalifa ett förbud mot alla offentliga massmöten och demonstrationer – även om han nu formellt har hävt förbudet – och meddelade att myndigheterna inte längre skulle tolerera protestaktioner mot regeringen. |
| --- | --- |

E.

Den 30 oktober 2012 beordrade inrikesminister Shaikh Rashid bin Abdullah al Khalifa ett förbud mot alla offentliga massmöten och demonstrationer – även om han nu formellt har hävt förbudet – och meddelade att myndigheterna inte längre skulle tolerera protestaktioner mot regeringen.

| F. | Den 5 november 2012 detonerade flera hemmagjorda bomber i huvudstaden Manama, varvid två arbetare dog och en tredje skadades. |
| --- | --- |

F.

Den 5 november 2012 detonerade flera hemmagjorda bomber i huvudstaden Manama, varvid två arbetare dog och en tredje skadades.

| G. | Utan rättslig prövning återkallade regeringen den 7 november 2012 medborgarskapet för 31 aktivister som hade deltagit i fredliga protester, och kränkte därmed bahrainska medborgares folkrättsliga rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Utan rättslig prövning återkallade regeringen den 7 november 2012 medborgarskapet för 31 aktivister som hade deltagit i fredliga protester, och kränkte därmed bahrainska medborgares folkrättsliga rättigheter.

| H. | Sayed Yousif al-Muhafdha, vice ordförande för Bahrains centrum för mänskliga rättigheter (BCHR), som oförtröttligt har kämpat för frigivningen av många aktivister, särskilt Nabeel Rajab, ordförande för BCHR, och Jalila al-Salman, tidigare vice ordförande för Bahrains lärarförbund, anhölls den 18 december 2012 anklagad för att ha utnyttjat de sociala medierna för att sprida falska nyheter. Hans fall har skjutits upp till den 17 januari 2013 och han är fortfarande häktad. Om han döms riskerar han en tvåårig fängelsedom. Han har vid flera tillfällen anhållits av de bahrainska myndigheterna som ett led i den pågående systematiska kampanj där bahrainska människorättsförsvarare görs till föremål för trakasserier och gripanden. |
| --- | --- |

H.

Sayed Yousif al-Muhafdha, vice ordförande för Bahrains centrum för mänskliga rättigheter (BCHR), som oförtröttligt har kämpat för frigivningen av många aktivister, särskilt Nabeel Rajab, ordförande för BCHR, och Jalila al-Salman, tidigare vice ordförande för Bahrains lärarförbund, anhölls den 18 december 2012 anklagad för att ha utnyttjat de sociala medierna för att sprida falska nyheter. Hans fall har skjutits upp till den 17 januari 2013 och han är fortfarande häktad. Om han döms riskerar han en tvåårig fängelsedom. Han har vid flera tillfällen anhållits av de bahrainska myndigheterna som ett led i den pågående systematiska kampanj där bahrainska människorättsförsvarare görs till föremål för trakasserier och gripanden.

| I. | Den 7 januari 2013 godkände Bahrains kassationsdomstol fängelsestraffen för tretton framstående aktivister anklagade för att ha konspirerat för att störta monarkin. Åtta av dessa aktivister, bland andra Abdulhadi al-Khawaja och Ibrahim Sharif, dömdes till livstids fängelse. Denna dom är slutgiltig och det enda hopp som återstår för de anklagade är att kungen benådar dem. Denna dom förefaller bekräfta det bahrainska rättsväsendets oförmåga att skydda grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Den 7 januari 2013 godkände Bahrains kassationsdomstol fängelsestraffen för tretton framstående aktivister anklagade för att ha konspirerat för att störta monarkin. Åtta av dessa aktivister, bland andra Abdulhadi al-Khawaja och Ibrahim Sharif, dömdes till livstids fängelse. Denna dom är slutgiltig och det enda hopp som återstår för de anklagade är att kungen benådar dem. Denna dom förefaller bekräfta det bahrainska rättsväsendets oförmåga att skydda grundläggande rättigheter.

| J. | Alla fall som prövas av militärdomstolar granskas av civila domstolar. Dessa beviljar i allmänhet inte nya rättegångar utan granskar oftast fällande domar med utgångspunkt i de akter som sammanställts av de nationella säkerhetsdomstolarna. |
| --- | --- |

J.

Alla fall som prövas av militärdomstolar granskas av civila domstolar. Dessa beviljar i allmänhet inte nya rättegångar utan granskar oftast fällande domar med utgångspunkt i de akter som sammanställts av de nationella säkerhetsdomstolarna.

| K. | Trots de bahrainska myndigheternas löften att genomföra den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rekommendationer och respektera grundläggande mänskliga rättigheter och friheter har de inte utrett våldshandlingarna eller ställt förövarna inför rätta. Det går långsamt att genomföra den oberoende undersökningskommissionens rekommendationer. |
| --- | --- |

K.

Trots de bahrainska myndigheternas löften att genomföra den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rekommendationer och respektera grundläggande mänskliga rättigheter och friheter har de inte utrett våldshandlingarna eller ställt förövarna inför rätta. Det går långsamt att genomföra den oberoende undersökningskommissionens rekommendationer.

| L. | I september 2012 var Bahrain föremål för den universella periodiska granskning som genomförs av FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

L.

I september 2012 var Bahrain föremål för den universella periodiska granskning som genomförs av FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| M. | Den 7 december 2012 efterlyste kronprins Salman bin Hamad bin Isa al-Khalifah en dialog med landets opposition för att bryta dödläget i den motspänstiga Gulfarabstaten. Det behövs en dialog grundad på samförstånd mellan alla parter för att nå en genomgripande lösning. |
| --- | --- |

M.

Den 7 december 2012 efterlyste kronprins Salman bin Hamad bin Isa al-Khalifah en dialog med landets opposition för att bryta dödläget i den motspänstiga Gulfarabstaten. Det behövs en dialog grundad på samförstånd mellan alla parter för att nå en genomgripande lösning.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de bahrainska myndigheternas och säkerhetsstyrkornas fortlöpande kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt användningen av våld, den oproportionerliga användningen av tårgas, användningen av fågelhagel på kort avstånd, förbudet mot alla former av protester samt gripandet och anhållandet av fredliga demonstranter som valt att utöva sin rätt att yttra sig fritt och delta i fredliga sammankomster, trots den mycket välkomna uppsättningen rekommendationer från Bahrains oberoende undersökningskommission och trots de bahrainska myndigheternas uttryckliga åtagande att genomföra undersökningskommissionens reformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de bahrainska myndigheternas och säkerhetsstyrkornas fortlöpande kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt användningen av våld, den oproportionerliga användningen av tårgas, användningen av fågelhagel på kort avstånd, förbudet mot alla former av protester samt gripandet och anhållandet av fredliga demonstranter som valt att utöva sin rätt att yttra sig fritt och delta i fredliga sammankomster, trots den mycket välkomna uppsättningen rekommendationer från Bahrains oberoende undersökningskommission och trots de bahrainska myndigheternas uttryckliga åtagande att genomföra undersökningskommissionens reformer.

| 2. | Europaparlamentet anser att det på vägen mot rättvisa och verklig försoning – något som krävs för social stabilitet – är nödvändigt att ansvar utkrävs för begångna våldshandlingar Parlamentet ger därför sitt kraftfulla stöd till den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rekommendationer, som också har godkänts av kung Hamad och hans regering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det på vägen mot rättvisa och verklig försoning – något som krävs för social stabilitet – är nödvändigt att ansvar utkrävs för begångna våldshandlingar Parlamentet ger därför sitt kraftfulla stöd till den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rekommendationer, som också har godkänts av kung Hamad och hans regering.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att den uppföljningsrapport som undersökningskommissionen offentliggjorde den 21 november 2012 inte har lett till några nämnvärda förändringar i de bahrainska myndigheterna agerande, särskilt när det gäller avsaknaden av framsteg för att nå en politisk lösning och den utlovande demokratiseringen av landet. Parlamentet uppmanar med kraft de bahrainska myndigheterna att se till att rekommendationerna snabbt genomförs, att fastställa en tidsram och att omedelbart respektera grundläggande mänskliga rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att den uppföljningsrapport som undersökningskommissionen offentliggjorde den 21 november 2012 inte har lett till några nämnvärda förändringar i de bahrainska myndigheterna agerande, särskilt när det gäller avsaknaden av framsteg för att nå en politisk lösning och den utlovande demokratiseringen av landet. Parlamentet uppmanar med kraft de bahrainska myndigheterna att se till att rekommendationerna snabbt genomförs, att fastställa en tidsram och att omedelbart respektera grundläggande mänskliga rättigheter och friheter.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att de bahrainska säkerhetsstyrkorna och myndigheterna ska upphöra med användningen av våld mot fredliga demonstranter och sätta stopp för det fortgående förtrycket av politiskt oliktänkande i form av förföljelser, gripanden och tortyr. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att helt och hållet respektera grundläggande friheter, särskilt mötes- och yttrandefriheterna, både på nätet och annorstädes, och att omedelbart avskaffa alla restriktioner i fråga om tillgång till information och kommunikationsteknik. Parlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att genomföra nödvändiga demokratiska reformer och att främja en konstruktiv nationell dialog med deltagande av alla parter, inbegripet direkta samtal mellan regeringen och olika oppositionsgrupper som för närvarande inte deltar i samtal, i syfte att möjliggöra försoning och återupprätta ett samhällsklimat i landet som präglas av socialt samförstånd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att de bahrainska säkerhetsstyrkorna och myndigheterna ska upphöra med användningen av våld mot fredliga demonstranter och sätta stopp för det fortgående förtrycket av politiskt oliktänkande i form av förföljelser, gripanden och tortyr. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att helt och hållet respektera grundläggande friheter, särskilt mötes- och yttrandefriheterna, både på nätet och annorstädes, och att omedelbart avskaffa alla restriktioner i fråga om tillgång till information och kommunikationsteknik. Parlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att genomföra nödvändiga demokratiska reformer och att främja en konstruktiv nationell dialog med deltagande av alla parter, inbegripet direkta samtal mellan regeringen och olika oppositionsgrupper som för närvarande inte deltar i samtal, i syfte att möjliggöra försoning och återupprätta ett samhällsklimat i landet som präglas av socialt samförstånd.

| 5. | Europaparlamentet beklagar i kraftfulla ordalag de senaste domarna mot oppositionsaktivister och sjukvårdspersonal, och begär ett omedelbart och villkorslöst frigivande av samtliga bahrainska politiska fångar, inbegripet lärare, läkare och annan sjukvårdspersonal, som har anhållits och anklagats för påstådda brott med anknytning till yttrandefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster samt föreningsfriheten, särskilt Sayed Yousif al-Muhafadha, Nabeel Rajab och Abdulhadi al-Khawaja. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar i kraftfulla ordalag de senaste domarna mot oppositionsaktivister och sjukvårdspersonal, och begär ett omedelbart och villkorslöst frigivande av samtliga bahrainska politiska fångar, inbegripet lärare, läkare och annan sjukvårdspersonal, som har anhållits och anklagats för påstådda brott med anknytning till yttrandefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster samt föreningsfriheten, särskilt Sayed Yousif al-Muhafadha, Nabeel Rajab och Abdulhadi al-Khawaja.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Bahrains regering att genomföra en snabb och oberoende utredning av alla fall övergrepp mot barn, bl.a. fall av gripanden, anhållanden och tortyr, och att säkerställa att barn och vuxna inte sätts i samma häkteslokaler liksom att barnärenden hanteras av experter på sådana ärenden inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Bahrains regering att genomföra en snabb och oberoende utredning av alla fall övergrepp mot barn, bl.a. fall av gripanden, anhållanden och tortyr, och att säkerställa att barn och vuxna inte sätts i samma häkteslokaler liksom att barnärenden hanteras av experter på sådana ärenden inom rättsväsendet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de bahrainska myndigheterna att omedelbart häva de restriktioner som i praktiken gäller för samtliga demonstrationer, eftersom sådana restriktioner är oförenliga med det åtagande att genomföra reformer som har tillkännagivits och inte kommer att bidra till nationell försoning eller skapa förtroende mellan parterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de bahrainska myndigheterna att omedelbart häva de restriktioner som i praktiken gäller för samtliga demonstrationer, eftersom sådana restriktioner är oförenliga med det åtagande att genomföra reformer som har tillkännagivits och inte kommer att bidra till nationell försoning eller skapa förtroende mellan parterna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att häva alla inreserestriktioner för utländska journalister och internationella människorättsorganisationer och att skapa utrymme för en oberoende mekanism som på plats ska övervaka hur situationen fortskrider. Parlamentet efterlyser inrättandet av en internationell övervakningsmekanism, via en resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter ska anta under sitt kommande sammanträde i mars 2013, med ett mandat att övervaka genomförandet av rekommendationerna i den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rapport och FN:s universella periodiska granskning av Bahrain, bl.a. de rekommendationer som avser människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att vidta åtgärder för att se till att de mänskliga rättigheterna inte kränks i framtiden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att häva alla inreserestriktioner för utländska journalister och internationella människorättsorganisationer och att skapa utrymme för en oberoende mekanism som på plats ska övervaka hur situationen fortskrider. Parlamentet efterlyser inrättandet av en internationell övervakningsmekanism, via en resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter ska anta under sitt kommande sammanträde i mars 2013, med ett mandat att övervaka genomförandet av rekommendationerna i den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rapport och FN:s universella periodiska granskning av Bahrain, bl.a. de rekommendationer som avser människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att vidta åtgärder för att se till att de mänskliga rättigheterna inte kränks i framtiden.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att se till att de 31 bahrainska medborgare som blivit av med sitt medborgarskap kan överklaga beslutet i domstol, eftersom det är tydligt att de bahrainska myndigheternas återkallande av politiska motståndares medborgarskap strider mot folkrätten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Bahrains myndigheter att se till att de 31 bahrainska medborgare som blivit av med sitt medborgarskap kan överklaga beslutet i domstol, eftersom det är tydligt att de bahrainska myndigheternas återkallande av politiska motståndares medborgarskap strider mot folkrätten.

| 10. | Europaparlamentet betonar sitt kraftiga ogillande över EU:s bristfälliga reaktion på det aktuella läget i Bahrain, och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att fördöma de pågående kränkningarna av de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna, att införa riktade sanktioner mot enskilda personer som är direkt ansvariga för eller inblandade i människorättskränkningar (enligt uppgifter i den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rapport). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar sitt kraftiga ogillande över EU:s bristfälliga reaktion på det aktuella läget i Bahrain, och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att fördöma de pågående kränkningarna av de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna, att införa riktade sanktioner mot enskilda personer som är direkt ansvariga för eller inblandade i människorättskränkningar (enligt uppgifter i den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rapport).

| 11. | Europaparlamentet begär att exporten av tårgas och utrustning för att kontrollera folkmassor ska avbrytas och förbjudas tills det har utretts i vilken utsträckning sådana produkter används på ett orättmätigt sätt och tills de ansvariga för sådan orättmätig användning har ställts till svars. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att exporten av tårgas och utrustning för att kontrollera folkmassor ska avbrytas och förbjudas tills det har utretts i vilken utsträckning sådana produkter används på ett orättmätigt sätt och tills de ansvariga för sådan orättmätig användning har ställts till svars.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser EU-exportrestriktioner på teknik som används för att spåra, censurera och övervaka information och kommunikationsflöden, vilket leder till människorättskränkningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser EU-exportrestriktioner på teknik som används för att spåra, censurera och övervaka information och kommunikationsflöden, vilket leder till människorättskränkningar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Bahrains regering att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att landets rättsväsende är kompetent, oberoende och opartiskt och säkerställa att det handlar i full överensstämmelse med internationella människorättsstandarder, samt i synnerhet att säkerställa att domstolarna inte kan användas i politiska syften eller för att slå ned på det rättmätiga utövandet av universella rättigheter och friheter. Parlamentet uppmanar Bahrains regering att stärka åtalade personers rättigheter, bl.a. genom att säkerställa att de erhåller garantier om rättvisa rättegångar så att de verkligen kan göra invändningar mot den bevisning som har framlagts mot dem. Regeringen måste se till att det sker en oberoende rättslig kontroll av grunderna för anhållan och säkerställa att anhållna personer skyddas mot övergrepp under brottsutredningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Bahrains regering att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att landets rättsväsende är kompetent, oberoende och opartiskt och säkerställa att det handlar i full överensstämmelse med internationella människorättsstandarder, samt i synnerhet att säkerställa att domstolarna inte kan användas i politiska syften eller för att slå ned på det rättmätiga utövandet av universella rättigheter och friheter. Parlamentet uppmanar Bahrains regering att stärka åtalade personers rättigheter, bl.a. genom att säkerställa att de erhåller garantier om rättvisa rättegångar så att de verkligen kan göra invändningar mot den bevisning som har framlagts mot dem. Regeringen måste se till att det sker en oberoende rättslig kontroll av grunderna för anhållan och säkerställa att anhållna personer skyddas mot övergrepp under brottsutredningen.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att den bahrainska regeringens avsikt att genomföra den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rekommendationer, vilket den meddelade i samband med mötet om den universella periodiska granskningen i maj 2012 inför FN:s råd för mänskliga rättigheters sammanträde i september 2012 i Genève, tycks vara ett spel för gallerierna, eftersom lite av värde har gjorts sedan dess med avseende på såväl mänskliga rättigheter som demokrati i Bahrain. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att den bahrainska regeringens avsikt att genomföra den bahrainska oberoende undersökningskommissionens rekommendationer, vilket den meddelade i samband med mötet om den universella periodiska granskningen i maj 2012 inför FN:s råd för mänskliga rättigheters sammanträde i september 2012 i Genève, tycks vara ett spel för gallerierna, eftersom lite av värde har gjorts sedan dess med avseende på såväl mänskliga rättigheter som demokrati i Bahrain.

| 15. | Europaparlamentet stöder rekommendationerna i den universella periodiska granskningen och uppmanar Bahrains regering att politiskt prioritera och anslå tillräckliga resurser till en korrekt och snabb uppföljning av dessa rekommendationer. Parlamentet uppmanar Bahrains regering att förbättra människorättsskyddet och att ratificera internationella människorättskonventioner, såsom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, det fakultativa protokollet till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om skydd mot tvångsförsvinnande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder rekommendationerna i den universella periodiska granskningen och uppmanar Bahrains regering att politiskt prioritera och anslå tillräckliga resurser till en korrekt och snabb uppföljning av dessa rekommendationer. Parlamentet uppmanar Bahrains regering att förbättra människorättsskyddet och att ratificera internationella människorättskonventioner, såsom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, det fakultativa protokollet till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om skydd mot tvångsförsvinnande.

| 16. | Europaparlamentet stöder och vill uppmuntra samarbetet mellan FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Bahrains nationella människorättsinstitut (NHRI), och förespråkar att NHRI ytterligare ska stärkas på grundval av Parisprinciperna om pluralism och oberoende. Parlamentet stöder kraftfullt NHRI i dess arbete att övervaka och skydda samtliga bahrainska medborgares mänskliga rättigheter, men är ändå övertygat om att det måste ges garantier för att människorättsaktivister och oberoende icke-statliga organisationer i Bahrain kan verka fritt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder och vill uppmuntra samarbetet mellan FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Bahrains nationella människorättsinstitut (NHRI), och förespråkar att NHRI ytterligare ska stärkas på grundval av Parisprinciperna om pluralism och oberoende. Parlamentet stöder kraftfullt NHRI i dess arbete att övervaka och skydda samtliga bahrainska medborgares mänskliga rättigheter, men är ändå övertygat om att det måste ges garantier för att människorättsaktivister och oberoende icke-statliga organisationer i Bahrain kan verka fritt.

| 17. | Europaparlamentet anser nästa parlamentsval är en viktig del av den nationella försoningsprocessen, och uppmuntrar insatser för att garantera ett fritt och rättvist valförfarande i god tid före det allmänna valet 2014. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser nästa parlamentsval är en viktig del av den nationella försoningsprocessen, och uppmuntrar insatser för att garantera ett fritt och rättvist valförfarande i god tid före det allmänna valet 2014.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att arbeta tillsammans för att ta fram en tydlig strategi för hur EU – både med offentliga och privata medel – aktivt ska arbeta för frigivningen av fängslade aktivister före de möten på ministernivå mellan EU och GCC som ska hållas i Bahrain i mitten av 2013. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang den vice ordföranden/höga representanten att samarbeta med medlemsstaterna för att se till att rådets (utrikes frågor) slutsatser om människorättsläget i Bahrain antas, vilka bör omfatta en särskild begäran om ett omedelbart och villkorslöst frigivande av de fängslade aktivisterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att arbeta tillsammans för att ta fram en tydlig strategi för hur EU – både med offentliga och privata medel – aktivt ska arbeta för frigivningen av fängslade aktivister före de möten på ministernivå mellan EU och GCC som ska hållas i Bahrain i mitten av 2013. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang den vice ordföranden/höga representanten att samarbeta med medlemsstaterna för att se till att rådets (utrikes frågor) slutsatser om människorättsläget i Bahrain antas, vilka bör omfatta en särskild begäran om ett omedelbart och villkorslöst frigivande av de fängslade aktivisterna.

| 19. | Europaparlamentet anser att arbetet för att utöka samarbetet och främja ömsesidig förståelse och ömsesidigt förtroende mellan EU och Gulfregionen ovillkorligen måste fortsätta och anser att det är viktigt med regelbundna interparlamentariska möten mellan parlamentet och dess partner i regionen, eftersom detta är ett viktigt forum för utvecklingen av en konstruktiv och öppenhjärtig dialog om frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att arbetet för att utöka samarbetet och främja ömsesidig förståelse och ömsesidigt förtroende mellan EU och Gulfregionen ovillkorligen måste fortsätta och anser att det är viktigt med regelbundna interparlamentariska möten mellan parlamentet och dess partner i regionen, eftersom detta är ett viktigt forum för utvecklingen av en konstruktiv och öppenhjärtig dialog om frågor av gemensamt intresse.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och till Konungariket Bahrains regering och parlament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och till Konungariket Bahrains regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0475.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0094.

(3)  EUT C 247 E, 17.8.2012, s. 1.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/111

---

P7_TA(2013)0033

Situationen i Centralafrikanska republiken

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken (2013/2514(RSP))

(2015/C 440/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av uttalandena av den 21 december 2012 och den 1 och 11 januari 2013 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 21 december 2012 och den 1 och 11 januari 2013 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av uttalandet av den 21 december 2012 från kommissionens ledamot med ansvar för humanitärt bistånd och civilskydd om det nya utbrottet av stridigheter i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 21 december 2012 från kommissionens ledamot med ansvar för humanitärt bistånd och civilskydd om det nya utbrottet av stridigheter i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000,

| — | med beaktande av pressmeddelandena av den 27 och 29 december 2012 och den 4 och 11 januari 2013 från FN:s säkerhetsråd om Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandena av den 27 och 29 december 2012 och den 4 och 11 januari 2013 från FN:s säkerhetsråd om Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av slutkommunikén från det extra toppmötet för statscheferna för Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) i N'Djamena den 21 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutkommunikén från det extra toppmötet för statscheferna för Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) i N'Djamena den 21 december 2012,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 december 2012 från FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon i vilket han fördömer rebellattackerna och med kraft uppmanar alla parter att följa de beslut som fattades av Eccas den 21 december 2012 i N'Djamena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 december 2012 från FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon i vilket han fördömer rebellattackerna och med kraft uppmanar alla parter att följa de beslut som fattades av Eccas den 21 december 2012 i N'Djamena,

| — | med beaktande av uttalandena av den 12, 28 och 31 december 2012 och den 3 och 12 januari 2013 från Afrikanska unionen (AU) om Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 12, 28 och 31 december 2012 och den 3 och 12 januari 2013 från Afrikanska unionen (AU) om Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelsen från Libreville (Gabon), som undertecknades den 11 januari 2013 mellan Centralafrikanska republikens regering, rebellgruppen Seleka och den demokratiska oppositionen, om lösningen av krisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelsen från Libreville (Gabon), som undertecknades den 11 januari 2013 mellan Centralafrikanska republikens regering, rebellgruppen Seleka och den demokratiska oppositionen, om lösningen av krisen,

| — | med beaktande av det övergripande fredsavtalet från Libreville av den 28 juni 2008 och de tidigare fredsavtal som undertecknats sedan 2007 som detta bygger på, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande fredsavtalet från Libreville av den 28 juni 2008 och de tidigare fredsavtal som undertecknats sedan 2007 som detta bygger på,

| — | med beaktande av säkerhetsrådets resolution S/RES/2031 av den 21 december 2011, som förlänger mandatet för FN:s integrerade fredsbyggnadskontor i Centralafrikanska republiken (Binuca) till den 31 januari 2013, och FN:s generalsekreterares rapport av den 29 maj 2012 om Binucas verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av säkerhetsrådets resolution S/RES/2031 av den 21 december 2011, som förlänger mandatet för FN:s integrerade fredsbyggnadskontor i Centralafrikanska republiken (Binuca) till den 31 januari 2013, och FN:s generalsekreterares rapport av den 29 maj 2012 om Binucas verksamhet,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Centralafrikanska republiken 1986, och den internationella konventionen om barnets rättigheter från 1989, som förbjuder barns deltagande i väpnade konflikter och som Centralafrikanska republiken har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Centralafrikanska republiken 1986, och den internationella konventionen om barnets rättigheter från 1989, som förbjuder barns deltagande i väpnade konflikter och som Centralafrikanska republiken har ratificerat,

| — | med beaktande av rapporten av den 6 juli 2011 från säkerhetsrådets arbetsgrupp och dess slutsatser om situationen för barn och väpnade konflikter i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 6 juli 2011 från säkerhetsrådets arbetsgrupp och dess slutsatser om situationen för barn och väpnade konflikter i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Centralafrikanska republiken har under flera årtionden brottats med instabilitet och politisk oro sedan landet blev självständigt 1960. Trots att landet är rikt på naturresurser (timmer, guld, diamanter, uran m.m.) ligger Centralafrikanska republiken endast på 179:e plats (av 187) på FN:s index för mänsklig utveckling (HDI), och med cirka 70 procent av sin befolkning som lever under fattigdomsgränsen förblir landet ett av de fattigaste i världen. |
| --- | --- |

A.

Centralafrikanska republiken har under flera årtionden brottats med instabilitet och politisk oro sedan landet blev självständigt 1960. Trots att landet är rikt på naturresurser (timmer, guld, diamanter, uran m.m.) ligger Centralafrikanska republiken endast på 179:e plats (av 187) på FN:s index för mänsklig utveckling (HDI), och med cirka 70 procent av sin befolkning som lever under fattigdomsgränsen förblir landet ett av de fattigaste i världen.

| B. | Seleka (som betyder allians på sango), en allians av flera väpnade rebellrörelser som främst kommer från landets nordöstra delar, inledde den 10 december 2012 en väpnad offensiv söderut från närheten av gränsen med Tchad. Den nyligen genomförda offensiven motiverades av rebellerna med att president François Bozizé inte hade uppfyllt de åtaganden som fastställdes i det övergripande fredsavtalet från Libreville från 2008, som föreskrev avväpning av tidigare rebeller och finansiering av deras återintegration i samhället. |
| --- | --- |

B.

Seleka (som betyder allians på sango), en allians av flera väpnade rebellrörelser som främst kommer från landets nordöstra delar, inledde den 10 december 2012 en väpnad offensiv söderut från närheten av gränsen med Tchad. Den nyligen genomförda offensiven motiverades av rebellerna med att president François Bozizé inte hade uppfyllt de åtaganden som fastställdes i det övergripande fredsavtalet från Libreville från 2008, som föreskrev avväpning av tidigare rebeller och finansiering av deras återintegration i samhället.

| C. | Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) höll ett extra toppmöte den 21 december 2012 i N'Djamena och enades om en färdplan för att lösa krisen. Färdplanen omfattade vapenvila och omedelbara förhandlingar under Eccas överinseende i Libreville. Vid Eccas-toppmötet beslutade man också att sända ytterligare trupper för att stärka Fomac/Micopax. |
| --- | --- |

C.

Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) höll ett extra toppmöte den 21 december 2012 i N'Djamena och enades om en färdplan för att lösa krisen. Färdplanen omfattade vapenvila och omedelbara förhandlingar under Eccas överinseende i Libreville. Vid Eccas-toppmötet beslutade man också att sända ytterligare trupper för att stärka Fomac/Micopax.

| D. | Sydafrika har börjat med att sända cirka 400 män för att bidra till att stabilisera Centralafrikanska republiken. Gabon, Kongo-Brazzaville, Tchad och Kamerun har haft trupper i landet sedan 2008 inom ramen för Fomac/Micopax (den centralafrikanska multinationella styrkan), som placerats ut av Eccas. |
| --- | --- |

D.

Sydafrika har börjat med att sända cirka 400 män för att bidra till att stabilisera Centralafrikanska republiken. Gabon, Kongo-Brazzaville, Tchad och Kamerun har haft trupper i landet sedan 2008 inom ramen för Fomac/Micopax (den centralafrikanska multinationella styrkan), som placerats ut av Eccas.

| E. | Efter diskussioner med Thomas Boni Yayi, ordförande för Afrikanska unionen, har president Boizizé lovat att inte ställa upp som kandidat när hans innevarande mandat löper ut 2016 och erbjudit sig att bilda en nationell samlingsregering. |
| --- | --- |

E.

Efter diskussioner med Thomas Boni Yayi, ordförande för Afrikanska unionen, har president Boizizé lovat att inte ställa upp som kandidat när hans innevarande mandat löper ut 2016 och erbjudit sig att bilda en nationell samlingsregering.

| F. | I början av januari meddelade Seleka ett avbrott i sina militära operationer. Gruppen stannade utanför staden Damara (75 kilometer norr om Bangui) och accepterade att delta i fredsförhandlingar i under Eccas överinseende. |
| --- | --- |

F.

I början av januari meddelade Seleka ett avbrott i sina militära operationer. Gruppen stannade utanför staden Damara (75 kilometer norr om Bangui) och accepterade att delta i fredsförhandlingar i under Eccas överinseende.

| G. | Den 11 januari 2013 ledde trepartssamtalen om fred mellan Centralafrikanska republikens regering, rebellalliansen Seleka och den politiska oppositionen, som fördes i Libreville (Gabon), till undertecknandet av tre överenskommelser: en principförklaring för att lösa den politiska och säkerhetsmässiga krisen, ett avtal om eldupphör och en överenskommelse om den politiska och säkerhetsmässiga situationen i vilken man definierade maktdelningsprinciperna och den politiska övergångsperioden i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

G.

Den 11 januari 2013 ledde trepartssamtalen om fred mellan Centralafrikanska republikens regering, rebellalliansen Seleka och den politiska oppositionen, som fördes i Libreville (Gabon), till undertecknandet av tre överenskommelser: en principförklaring för att lösa den politiska och säkerhetsmässiga krisen, ett avtal om eldupphör och en överenskommelse om den politiska och säkerhetsmässiga situationen i vilken man definierade maktdelningsprinciperna och den politiska övergångsperioden i Centralafrikanska republiken.

| H. | Den 12 januari 2013 avskedade president Boizizé premiärminister Faustin Archange Touadera och upplöste kabinettet, vilket banade vägen för utnämningen av en nationell samlingsregering i linje med fredsavtalen som undertecknats i Libreville. Enligt fredsavtalet ska parlamentsval hållas inom tolv månader. |
| --- | --- |

H.

Den 12 januari 2013 avskedade president Boizizé premiärminister Faustin Archange Touadera och upplöste kabinettet, vilket banade vägen för utnämningen av en nationell samlingsregering i linje med fredsavtalen som undertecknats i Libreville. Enligt fredsavtalet ska parlamentsval hållas inom tolv månader.

| I. | Efter att ha tagit makten genom en statskupp 2003 valdes president Boizizé för första gången 2005 och omvaldes 2011, men de oegentligheter i samband med det sista valet som konstaterades av internationella observatörer, däribland från Europeiska unionen som finansierade anordnandet av valet, fick den parlamentariska oppositionen att bojkotta de allmänna valen. |
| --- | --- |

I.

Efter att ha tagit makten genom en statskupp 2003 valdes president Boizizé för första gången 2005 och omvaldes 2011, men de oegentligheter i samband med det sista valet som konstaterades av internationella observatörer, däribland från Europeiska unionen som finansierade anordnandet av valet, fick den parlamentariska oppositionen att bojkotta de allmänna valen.

| J. | Respekt för mänskliga rättigheter är en grundläggande värdering för Europeiska unionen och utgör en central faktor i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

J.

Respekt för mänskliga rättigheter är en grundläggande värdering för Europeiska unionen och utgör en central faktor i Cotonouavtalet.

| K. | Förenta staterna stöder precis som EU en fredlig lösning på krisen genom dialog. |
| --- | --- |

K.

Förenta staterna stöder precis som EU en fredlig lösning på krisen genom dialog.

| L. | Enligt lokala frivilligorganisationer har allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna begåtts, däribland en ökning av det sexuella våldet mot kvinnor och unga flickor, både av Seleka i de områden som gruppen kontrollerar och i Bangui av regeringsstyrkorna gentemot personer som står rebellerna nära. |
| --- | --- |

L.

Enligt lokala frivilligorganisationer har allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna begåtts, däribland en ökning av det sexuella våldet mot kvinnor och unga flickor, både av Seleka i de områden som gruppen kontrollerar och i Bangui av regeringsstyrkorna gentemot personer som står rebellerna nära.

| M. | Den humanitära situationen förblir mycket svår, eftersom krisen enligt Läkare utan gränser har drabbat tiotusentals personer. Hundratals ton livsmedel från Världslivsmedelsprogrammet har plundrats i de norra delarna som kontrolleras av rebellerna. Många humanitära tjänster har dragits in eller minskats ned. |
| --- | --- |

M.

Den humanitära situationen förblir mycket svår, eftersom krisen enligt Läkare utan gränser har drabbat tiotusentals personer. Hundratals ton livsmedel från Världslivsmedelsprogrammet har plundrats i de norra delarna som kontrolleras av rebellerna. Många humanitära tjänster har dragits in eller minskats ned.

| N. | EU för en regelbunden politisk dialog med Centralafrikanska republiken inom ramen för Cotonouavtalet och är landets främsta givare. Kommissionen bidrog 2012 med 8 miljoner euro för att bistå 445 000 människor som drabbats av konflikten och tvångsförflyttats i Centralafrikanska republiken och landet mottar ett stöd på 137 miljoner euro inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF). |
| --- | --- |

N.

EU för en regelbunden politisk dialog med Centralafrikanska republiken inom ramen för Cotonouavtalet och är landets främsta givare. Kommissionen bidrog 2012 med 8 miljoner euro för att bistå 445 000 människor som drabbats av konflikten och tvångsförflyttats i Centralafrikanska republiken och landet mottar ett stöd på 137 miljoner euro inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

| O. | Kamerun har trappat upp insatserna för att ta emot flyktingar från Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

O.

Kamerun har trappat upp insatserna för att ta emot flyktingar från Centralafrikanska republiken.

| P. | Även före det nya våldsutbrottet deltog redan 2 500 barn i de väpnade grupper som verkar i Centralafrikanska republiken. Unicefs kontor i Bangui har fått tillförlitliga uppgifter om ökad rekrytering och användning av barnsoldater i både rebellgrupper och regeringstrogna milisstyrkor. |
| --- | --- |

P.

Även före det nya våldsutbrottet deltog redan 2 500 barn i de väpnade grupper som verkar i Centralafrikanska republiken. Unicefs kontor i Bangui har fått tillförlitliga uppgifter om ökad rekrytering och användning av barnsoldater i både rebellgrupper och regeringstrogna milisstyrkor.

| Q. | Att man inte lyckats ställa dem som gjort sig skyldiga till kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och krigsbrott inför rätta främjar ett klimat av straffrihet och uppmuntrar till nya brott. |
| --- | --- |

Q.

Att man inte lyckats ställa dem som gjort sig skyldiga till kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och krigsbrott inför rätta främjar ett klimat av straffrihet och uppmuntrar till nya brott.

| R. | Rebellstyrkorna har intagit områden med stora diamanttillgångar, såsom Bria, Sam Ouandja och Bamingui. Kimberleyprocessens certifieringssystem har utfärdat en varning till alla sina medlemsländer om den möjliga spridningen av rådiamanter från rebellkontrollerade områden i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

R.

Rebellstyrkorna har intagit områden med stora diamanttillgångar, såsom Bria, Sam Ouandja och Bamingui. Kimberleyprocessens certifieringssystem har utfärdat en varning till alla sina medlemsländer om den möjliga spridningen av rådiamanter från rebellkontrollerade områden i Centralafrikanska republiken.

| S. | Växande arbetslöshet, försämrade sociala förhållanden och den alltmer utbredda fattigdomen bland befolkningen är faktorer bakom den instabilitet som råder i regionen. Dessa problem kräver en strategi och en utvecklingsplan. |
| --- | --- |

S.

Växande arbetslöshet, försämrade sociala förhållanden och den alltmer utbredda fattigdomen bland befolkningen är faktorer bakom den instabilitet som råder i regionen. Dessa problem kräver en strategi och en utvecklingsplan.

| 1. | Europaparlamentet är bekymrat över den situation som råder i Centralafrikanska republiken sedan Seleka inledde sin offensiv den 10 december 2012. Parlamentet beklagar den nya offensivens risker för civila och hot mot säkerheten och stabiliteten i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är bekymrat över den situation som råder i Centralafrikanska republiken sedan Seleka inledde sin offensiv den 10 december 2012. Parlamentet beklagar den nya offensivens risker för civila och hot mot säkerheten och stabiliteten i Centralafrikanska republiken.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de fredsavtal som undertecknades den 11 januari 2013 i Libreville efter förhandlingar i Eccas-regi. Parlamentet betonar att avtalen snabbt måste genomföras och uppmanar alla parter att genomföra dem seriöst och att förpliktiga sig till att nå en varaktig fred i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de fredsavtal som undertecknades den 11 januari 2013 i Libreville efter förhandlingar i Eccas-regi. Parlamentet betonar att avtalen snabbt måste genomföras och uppmanar alla parter att genomföra dem seriöst och att förpliktiga sig till att nå en varaktig fred i Centralafrikanska republiken.

| 3. | Europaparlamentet fördömer alla försök att ta makten med våld. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer alla försök att ta makten med våld.

| 4. | Europaparlamentet är övertygat om att sammansättningen av den nationella samlingsregeringen måste representera alla politiska grupper i landet för att en fredlig lösning av konflikten ska kunna uppnås och varaktig stabilitet säkerställas. Parlamentet gläder sig i detta sammanhang över att president Boizizé undertecknat ett beslut om att avskeda landets premiärminister, vilket var en av de åtgärder som krävdes i fredsavtalet, för att bilda en nationell samlingsregering, som ska ledas av en premiärminister som valts av den politiska oppositionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är övertygat om att sammansättningen av den nationella samlingsregeringen måste representera alla politiska grupper i landet för att en fredlig lösning av konflikten ska kunna uppnås och varaktig stabilitet säkerställas. Parlamentet gläder sig i detta sammanhang över att president Boizizé undertecknat ett beslut om att avskeda landets premiärminister, vilket var en av de åtgärder som krävdes i fredsavtalet, för att bilda en nationell samlingsregering, som ska ledas av en premiärminister som valts av den politiska oppositionen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att anordna val till den nya nationalförsamlingen och hoppas att valet kommer att genomföras under internationell övervakning, även i de områden som för närvarande ockuperas av rebellstyrkorna, för att undvika att valresultatet ifrågasätts. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att anordna val till den nya nationalförsamlingen och hoppas att valet kommer att genomföras under internationell övervakning, även i de områden som för närvarande ockuperas av rebellstyrkorna, för att undvika att valresultatet ifrågasätts.

| 6. | Europaparlamentet fördömer alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna och är djupt bekymrat över de allvarliga människorättskränkningar som begicks i Centralafrikanska republiken i samband med Selekas offensiv. Parlamentet fördömer skarpt attackerna mot civilbefolkningen i de områden som ockuperats av rebellerna, däribland fysiskt och sexuellt våld, plundringar och systematiska avbrott i kommunikationsmedlen. Parlamentet är djupt oroat över rapporterna om våld riktat mot etniska och religiösa minoriteter och om trakasserier och godtyckliga gripanden av politiska opponenter i Bangui. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna och är djupt bekymrat över de allvarliga människorättskränkningar som begicks i Centralafrikanska republiken i samband med Selekas offensiv. Parlamentet fördömer skarpt attackerna mot civilbefolkningen i de områden som ockuperats av rebellerna, däribland fysiskt och sexuellt våld, plundringar och systematiska avbrott i kommunikationsmedlen. Parlamentet är djupt oroat över rapporterna om våld riktat mot etniska och religiösa minoriteter och om trakasserier och godtyckliga gripanden av politiska opponenter i Bangui.

| 7. | Europaparlamentet betonar att myndigheterna i Centralafrikanska republiken bör sträva efter att säkerställa skydd och säkerhet för civilbefolkningen. Parlamentet kräver en reform av armén och insatser för att avväpna, demobilisera och återintegrera före detta soldater i samhället, repatriera flyktingar, återföra tvångsförflyttade personer till deras eget land och genomföra livskraftiga utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att myndigheterna i Centralafrikanska republiken bör sträva efter att säkerställa skydd och säkerhet för civilbefolkningen. Parlamentet kräver en reform av armén och insatser för att avväpna, demobilisera och återintegrera före detta soldater i samhället, repatriera flyktingar, återföra tvångsförflyttade personer till deras eget land och genomföra livskraftiga utvecklingsprogram.

| 8. | Europaparlamentet är särskilt oroat över de rapporter som pekar på en ökning av rekryteringen och användningen av barnsoldater. Parlamentet upprepar sitt starka motstånd mot detta och uppmanar alla parter i konflikten att sätta stopp för det. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är särskilt oroat över de rapporter som pekar på en ökning av rekryteringen och användningen av barnsoldater. Parlamentet upprepar sitt starka motstånd mot detta och uppmanar alla parter i konflikten att sätta stopp för det.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att respektera avtalet om eldupphör, avhålla sig från våldshandlingar mot civila och respektera mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att tidigare fredsavtals oförmåga att säkerställa varaktig stabilitet i Centralafrikanska republiken även berodde på otillräcklig fokus på mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att respektera avtalet om eldupphör, avhålla sig från våldshandlingar mot civila och respektera mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att tidigare fredsavtals oförmåga att säkerställa varaktig stabilitet i Centralafrikanska republiken även berodde på otillräcklig fokus på mänskliga rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin respekt för alla offer och anser att det är av största vikt att på ett opartiskt och ingående sätt utreda alla tidigare och pågående fall av kränkningar av mänskliga rättigheter för att identifiera förövarna. Parlamentet hoppas innerligt att de som gjort sig skyldiga till krigsbrott och brott mot mänskligheten inte beviljas straffrihet, och noterar i detta avseende att Internationella brottsmålsdomstolen fortfarande håller på att utreda situationen i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin respekt för alla offer och anser att det är av största vikt att på ett opartiskt och ingående sätt utreda alla tidigare och pågående fall av kränkningar av mänskliga rättigheter för att identifiera förövarna. Parlamentet hoppas innerligt att de som gjort sig skyldiga till krigsbrott och brott mot mänskligheten inte beviljas straffrihet, och noterar i detta avseende att Internationella brottsmålsdomstolen fortfarande håller på att utreda situationen i Centralafrikanska republiken.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de regionala organisationernas medlingsinsatser, till exempel Afrikanska unionen och Eccas, och i synnerhet de förhandlingar mellan parterna som ägde rum i Libreville. Parlamentet betonar vikten av det nya uppföljningssystem som ska införas för att säkra ett fullständigt genomförande av de avtal som nåtts. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att stödja Eccas i övervakningen av genomförandet av de nya avtalen. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att mer aktivt engagera sig i Centralafrikanska republiken för att ta itu med landets långvariga problem och uppnå en varaktig politisk lösning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar de regionala organisationernas medlingsinsatser, till exempel Afrikanska unionen och Eccas, och i synnerhet de förhandlingar mellan parterna som ägde rum i Libreville. Parlamentet betonar vikten av det nya uppföljningssystem som ska införas för att säkra ett fullständigt genomförande av de avtal som nåtts. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att stödja Eccas i övervakningen av genomförandet av de nya avtalen. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att mer aktivt engagera sig i Centralafrikanska republiken för att ta itu med landets långvariga problem och uppnå en varaktig politisk lösning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda Centralafrikanska republikens myndigheter expertstöd inför antagandet av relevant lagstiftning för anordnandet av de kommande valen. Parlamentet anser att EU för att bidra till trovärdiga, fria och rättvisa val bör överväga att sända ett valövervakningsuppdrag till Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda Centralafrikanska republikens myndigheter expertstöd inför antagandet av relevant lagstiftning för anordnandet av de kommande valen. Parlamentet anser att EU för att bidra till trovärdiga, fria och rättvisa val bör överväga att sända ett valövervakningsuppdrag till Centralafrikanska republiken.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor, Catherine Ashton, att utnyttja EU:s utökade förbindelser med Centralafrikanska republiken för att aktivt främja genomförandet av en övergripande fredsbyggande strategi som skulle främja en normalisering av landet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor, Catherine Ashton, att utnyttja EU:s utökade förbindelser med Centralafrikanska republiken för att aktivt främja genomförandet av en övergripande fredsbyggande strategi som skulle främja en normalisering av landet och hållbar utveckling.

| 14. | Europaparlamentet är bekymrat över den senaste krisens konsekvenser för den humanitära situationen i landet. Parlamentet uppmanar alla parter att respektera internationell humanitär rätt och att garantera säkert och obehindrat tillträde för humanitära organisationer till den drabbade befolkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att trappa upp sina humanitära biståndsinsatser i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är bekymrat över den senaste krisens konsekvenser för den humanitära situationen i landet. Parlamentet uppmanar alla parter att respektera internationell humanitär rätt och att garantera säkert och obehindrat tillträde för humanitära organisationer till den drabbade befolkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att trappa upp sina humanitära biståndsinsatser i Centralafrikanska republiken.

| 15. | Europaparlamentet anser att den genomgripande osäkerheten i många länder som gränsar till Centralafrikanska republiken, särskilt Demokratiska republiken Kongo, Sudan, Sydsudan och Uganda, kräver samordnade åtgärder från det internationella samfundets sida för att ta itu med de återkommande problemen med splittrade stater, etniska konflikter och upprepade brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer, på ett övergripande och regionalt inriktat sätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att den genomgripande osäkerheten i många länder som gränsar till Centralafrikanska republiken, särskilt Demokratiska republiken Kongo, Sudan, Sydsudan och Uganda, kräver samordnade åtgärder från det internationella samfundets sida för att ta itu med de återkommande problemen med splittrade stater, etniska konflikter och upprepade brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer, på ett övergripande och regionalt inriktat sätt.

| 16. | Europaparlamentet anser att tillgång till och kontroll över naturresurserna på ett sätt som medger insyn tillsammans med en fördelning på lika villkor via statsbudgeten av intäkterna från utvinningen av dessa resurser ofrånkomligen behövs för landets hållbara utveckling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att tillgång till och kontroll över naturresurserna på ett sätt som medger insyn tillsammans med en fördelning på lika villkor via statsbudgeten av intäkterna från utvinningen av dessa resurser ofrånkomligen behövs för landets hållbara utveckling.

| 17. | Europaparlamentet anser att insyn i och offentlig tillsyn över utvinningssektorn är av största vikt för en effektivt förvaltad gruvdrift, hållbar utveckling och bekämpning av korruption. Parlamentet betonar att den eventuella handeln med rådiamanter från områden i Centralafrikanska republiken under rebellernas kontroll kan få konflikten att flamma upp på nytt och göra landet ännu mera instabilt. Parlamentet uppmanar Centralafrikanska republikens regering att vidta nya åtgärder för att bekämpa utvinningen och den illegala handeln med naturresurser och efterlyser en lämplig övervakning av situationen via Kimberleyprocessen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att insyn i och offentlig tillsyn över utvinningssektorn är av största vikt för en effektivt förvaltad gruvdrift, hållbar utveckling och bekämpning av korruption. Parlamentet betonar att den eventuella handeln med rådiamanter från områden i Centralafrikanska republiken under rebellernas kontroll kan få konflikten att flamma upp på nytt och göra landet ännu mera instabilt. Parlamentet uppmanar Centralafrikanska republikens regering att vidta nya åtgärder för att bekämpa utvinningen och den illegala handeln med naturresurser och efterlyser en lämplig övervakning av situationen via Kimberleyprocessen.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, Eccas, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och till Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, Eccas, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och till Europeiska unionens medlemsstater.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 16 januari 2013

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/116

---

P7_TA(2013)0015

Ändring av parlamentets arbetsordning om rangordningen för vice talmän som valts med acklamation

Europaparlamentets beslut av den 16 januari 2013 om ändring av artikel 15.2 i arbetsordningen avseende val av vice talmän (2012/2020(REG))

(2015/C 440/22)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av en skrivelse från talmannen av den 3 september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av en skrivelse från talmannen av den 3 september 2010,

| — | med beaktande av tolkningen av artikel 13.1 i arbetsordningen, vilken antogs av utskottet för konstitutionella frågor den 15 juni 2011 och tillkännagavs i plenum den 22 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tolkningen av artikel 13.1 i arbetsordningen, vilken antogs av utskottet för konstitutionella frågor den 15 juni 2011 och tillkännagavs i plenum den 22 juni 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0412/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0412/2012),

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringen träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringen träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| När val
  inte
  har förrättats genom
  sluten omröstning
  ska rangordningen
  vara den ordning i vilken talmannen läst upp namnen
  . | När val har förrättats genom
  acklamation
  ska rangordningen
  bestämmas genom sluten omröstning
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

När val
  inte
  har förrättats genom
  sluten omröstning
  ska rangordningen
  vara den ordning i vilken talmannen läst upp namnen
  .

När val har förrättats genom
  acklamation
  ska rangordningen
  bestämmas genom sluten omröstning
  .

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 16 januari 2013

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/117

---

P7_TA(2013)0008

Klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (omarbetning) (COM(2012)0008 – C7-0021/2012 – 2012/0007(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2015/C 440/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0008),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0021/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 9 november 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 9 november 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0391/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0391/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 203.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2012)0007

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013 om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114 ,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. Med anledning av nya ändringar bör det direktivet av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. Med anledning av nya ändringar bör det direktivet av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftning om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat är nödvändig för att fastställa lika konkurrensvillkor och för en fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(2)

Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftning om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat är nödvändig för att fastställa lika konkurrensvillkor och för en fungerande inre marknad.

| (3) | De åtgärder för tillnärmning av de av medlemsstaternas bestämmelser som påverkar den inre marknadens funktion bör utgå från en hög skyddsnivå i den mån de rör hälsa och säkerhet samt skydd av människor och miljö. Detta direktiv bör samtidigt garantera ett skydd för allmänheten, särskilt personer som kommer i kontakt med farliga preparat i sitt arbete eller genom sin fritidsverksamhet, samt för konsumenter och miljön. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder för tillnärmning av de av medlemsstaternas bestämmelser som påverkar den inre marknadens funktion bör utgå från en hög skyddsnivå i den mån de rör hälsa och säkerhet samt skydd av människor och miljö. Detta direktiv bör samtidigt garantera ett skydd för allmänheten, särskilt personer som kommer i kontakt med farliga preparat i sitt arbete eller genom sin fritidsverksamhet, samt för konsumenter och miljön.

| (4) | Antalet djur som används för försök bör minimeras i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (5). Enligt artikel 4.1 i det direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att en vetenskapligt tillfredsställande metod eller teststrategi, som inte innebär användning av levande djur, när så är möjligt används i stället för ett försök i det direktivets mening, definierat som all användning, invasiv eller icke-invasiv, av djur i experimentsyfte eller andra vetenskapliga syften, med känt eller okänt resultat, eller för undervisningsändamål, som kan vålla djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men i lika stor utsträckning som, eller i större utsträckning än, ett nålstick som utförts i enlighet med god veterinärmedicinsk praxis. I det här direktivet används därför resultat från bestämningar av toxikologiska och ekotoxikologiska egenskaper endast när dessa redan är kända och direktivet medför ingen skyldighet att utföra ytterligare djurförsök. |
| --- | --- |

(4)

Antalet djur som används för försök bör minimeras i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (5). Enligt artikel 4.1 i det direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att en vetenskapligt tillfredsställande metod eller teststrategi, som inte innebär användning av levande djur, när så är möjligt används i stället för ett försök i det direktivets mening, definierat som all användning, invasiv eller icke-invasiv, av djur i experimentsyfte eller andra vetenskapliga syften, med känt eller okänt resultat, eller för undervisningsändamål, som kan vålla djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men i lika stor utsträckning som, eller i större utsträckning än, ett nålstick som utförts i enlighet med god veterinärmedicinsk praxis. I det här direktivet används därför resultat från bestämningar av toxikologiska och ekotoxikologiska egenskaper endast när dessa redan är kända och direktivet medför ingen skyldighet att utföra ytterligare djurförsök.

| (5) | Även om ammunition inte omfattas av det här direktivet kan sprängämnen som saluförs i syfte att åstadkomma explosioner eller pyrotekniska effekter utgöra en hälsofara på grund av sin kemiska sammansättning. Det är därför nödvändigt att som en del av ett öppet informationsförfarande klassificera dem i enlighet med detta direktiv och förse dem med ett säkerhetsdatablad i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (6), samt märka dem i enlighet med de internationella bestämmelser som gäller för transport av farliga varor. |
| --- | --- |

(5)

Även om ammunition inte omfattas av det här direktivet kan sprängämnen som saluförs i syfte att åstadkomma explosioner eller pyrotekniska effekter utgöra en hälsofara på grund av sin kemiska sammansättning. Det är därför nödvändigt att som en del av ett öppet informationsförfarande klassificera dem i enlighet med detta direktiv och förse dem med ett säkerhetsdatablad i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (6), samt märka dem i enlighet med de internationella bestämmelser som gäller för transport av farliga varor.

| (6) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (8) föreskrivs, i motsats till vad som gäller för kemiska preparat som omfattas av det här direktivet, bestämmelser om ett godkännandeförfarande för varje produkt på grundval av en dokumentation som läggs fram av den sökande och en bestämning som utförs av den behöriga myndigheten i varje medlemsstat. Detta godkännandeförfarande omfattar vidare en kontroll, särskilt av klassificering, förpackning och märkning av varje produkt innan den släpps ut på marknaden. Som en del av ett öppet och tydligt informationsförfarande bör växtskyddsmedel och biocidprodukter klassificeras och märkas i enlighet med det här direktivet samt förses med en bruksanvisning i överensstämmelse med resultatet av den bedömning som utförs i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 och direktiv 98/8/EG. Det bör säkerställas att märkningen uppfyller den höga skyddsnivå som eftersträvas genom såväl det här direktivet som förordning (EG) nr 1107/2009 eller direktiv 98/8/EG. Ett säkerhetsdatablad måste också utarbetas för växtskyddsmedel och biocidprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(6)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (8) föreskrivs, i motsats till vad som gäller för kemiska preparat som omfattas av det här direktivet, bestämmelser om ett godkännandeförfarande för varje produkt på grundval av en dokumentation som läggs fram av den sökande och en bestämning som utförs av den behöriga myndigheten i varje medlemsstat. Detta godkännandeförfarande omfattar vidare en kontroll, särskilt av klassificering, förpackning och märkning av varje produkt innan den släpps ut på marknaden. Som en del av ett öppet och tydligt informationsförfarande bör växtskyddsmedel och biocidprodukter klassificeras och märkas i enlighet med det här direktivet samt förses med en bruksanvisning i överensstämmelse med resultatet av den bedömning som utförs i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 och direktiv 98/8/EG. Det bör säkerställas att märkningen uppfyller den höga skyddsnivå som eftersträvas genom såväl det här direktivet som förordning (EG) nr 1107/2009 eller direktiv 98/8/EG. Ett säkerhetsdatablad måste också utarbetas för växtskyddsmedel och biocidprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006.

| (7) | Det är nödvändigt att ange koncentrationsgränser uttryckta i volym/volymprocent med avseende på preparat som saluförs i gasform. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att ange koncentrationsgränser uttryckta i volym/volymprocent med avseende på preparat som saluförs i gasform.

| (8) | Det är nödvändigt att fastställa vilka mänskliga erfarenheter som kan beaktas vid bedömningen av ett preparats hälsofarlighet. Om kliniska studier kan godtas är det under förutsättning att dessa studier har utförts i enlighet med Helsingforsdeklarationen och OECD:s riktlinjer för god klinisk sed. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att fastställa vilka mänskliga erfarenheter som kan beaktas vid bedömningen av ett preparats hälsofarlighet. Om kliniska studier kan godtas är det under förutsättning att dessa studier har utförts i enlighet med Helsingforsdeklarationen och OECD:s riktlinjer för god klinisk sed.

| (9) | Eftersom det befintliga säkerhetsdatabladet redan används som ett kommunikationsverktyg inom distributionskedjan för ämnen och beredningar och då det har vidareutvecklats och gjorts till en integrerad del av det system som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006, bör det utgå från detta direktiv. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom det befintliga säkerhetsdatabladet redan används som ett kommunikationsverktyg inom distributionskedjan för ämnen och beredningar och då det har vidareutvecklats och gjorts till en integrerad del av det system som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006, bör det utgå från detta direktiv.

| (10) | Till följd av antagandet av förordning (EG) nr 1907/2006 har rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (9) anpassats och dess regler om anmälningsplikt och riskbedömning när det gäller kemikalier har upphört att gälla. Det här direktivet bör anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av antagandet av förordning (EG) nr 1907/2006 har rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (9) anpassats och dess regler om anmälningsplikt och riskbedömning när det gäller kemikalier har upphört att gälla. Det här direktivet bör anpassas i enlighet med detta.

| (11) | Bilaga V till direktiv 67/548/EEG, som fastställer metoder för bestämning av de fysikalisk-kemiska egenskaperna, toxiciteten och ekotoxiciteten för ämnen och preparat, har upphävts genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/121/EG (10), med verkan från och med den 1 juni 2008. Hänvisningarna till den bilagan i detta direktiv bör anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Bilaga V till direktiv 67/548/EEG, som fastställer metoder för bestämning av de fysikalisk-kemiska egenskaperna, toxiciteten och ekotoxiciteten för ämnen och preparat, har upphävts genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/121/EG (10), med verkan från och med den 1 juni 2008. Hänvisningarna till den bilagan i detta direktiv bör anpassas i enlighet med detta.

| (12) | För att fullt ut beakta arbetet och erfarenheterna i samband med direktiv 67/548/EEG, däribland klassificering och märkning av särskilda ämnen som är förtecknade i bilaga I till det direktivet, bör alla harmoniserade klassificeringar som nu finns omvandlas till nya harmoniserade klassificeringar enligt de nya kriterierna. Eftersom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (11) börjar tillämpas först senare, och de harmoniserade klassificeringarna enligt kriterierna i direktiv 67/548/EEG behövs för klassificeringen av ämnen och blandningar under övergångsperioden, bör dessutom alla befintliga harmoniserade klassificeringar införas oförändrade i en bilaga till den förordningen. Genom att alla framtida harmoniserade klassificeringar omfattas av den förordningen bör man kunna undvika inkonsekvenser i fråga om harmoniserade klassificeringar av samma ämne enligt befintliga och nya kriterier. |
| --- | --- |

(12)

För att fullt ut beakta arbetet och erfarenheterna i samband med direktiv 67/548/EEG, däribland klassificering och märkning av särskilda ämnen som är förtecknade i bilaga I till det direktivet, bör alla harmoniserade klassificeringar som nu finns omvandlas till nya harmoniserade klassificeringar enligt de nya kriterierna. Eftersom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (11) börjar tillämpas först senare, och de harmoniserade klassificeringarna enligt kriterierna i direktiv 67/548/EEG behövs för klassificeringen av ämnen och blandningar under övergångsperioden, bör dessutom alla befintliga harmoniserade klassificeringar införas oförändrade i en bilaga till den förordningen. Genom att alla framtida harmoniserade klassificeringar omfattas av den förordningen bör man kunna undvika inkonsekvenser i fråga om harmoniserade klassificeringar av samma ämne enligt befintliga och nya kriterier.

| (13) | Preparat som består av fler än ett av de ämnen som i tabell 3.2 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 klassificeras som cancerogena, mutagena och/eller reproduktionstoxiska måste tidigare märkas med riskfraser (R-fraser) som anger klassificering i både kategori 1 eller 2 och 3. Men märkning med två R-fraser ger ett motsägelsefullt budskap. Därför bör preparat bara klassificeras i och märkas med den högre kategorin. |
| --- | --- |

(13)

Preparat som består av fler än ett av de ämnen som i tabell 3.2 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 klassificeras som cancerogena, mutagena och/eller reproduktionstoxiska måste tidigare märkas med riskfraser (R-fraser) som anger klassificering i både kategori 1 eller 2 och 3. Men märkning med två R-fraser ger ett motsägelsefullt budskap. Därför bör preparat bara klassificeras i och märkas med den högre kategorin.

| (14) | Hänvisningarna till R-fras R40 i direktiv 67/548/EEG ändrades genom kommissionens direktiv 2001/59/EG (12) när R-fras R40 var tillskriven cancerframkallande ämnen i kategori 3. Den gamla ordalydelsen i R-fras R40 blev R68 och användes för mutagena ämnen i kategori 3 och för vissa ämnen med icke-dödliga bestående effekter. Hänvisningarna till R-fras R40 i detta direktiv bör anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Hänvisningarna till R-fras R40 i direktiv 67/548/EEG ändrades genom kommissionens direktiv 2001/59/EG (12) när R-fras R40 var tillskriven cancerframkallande ämnen i kategori 3. Den gamla ordalydelsen i R-fras R40 blev R68 och användes för mutagena ämnen i kategori 3 och för vissa ämnen med icke-dödliga bestående effekter. Hänvisningarna till R-fras R40 i detta direktiv bör anpassas i enlighet med detta.

| (15) | Bilaga VI till direktiv 67/548/EEG i dess lydelse enligt direktiv 2001/59/EG ger tydliga instruktioner när det gäller klassificering av frätande ämnen och preparat. I detta direktiv bör preparat därför klassificeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Bilaga VI till direktiv 67/548/EEG i dess lydelse enligt direktiv 2001/59/EG ger tydliga instruktioner när det gäller klassificering av frätande ämnen och preparat. I detta direktiv bör preparat därför klassificeras i enlighet med detta.

| (16) | Det är känt att cementpreparat som innehåller krom (VI) kan orsaka allergiska reaktioner under vissa omständigheter. Sådana preparat bör förses med relevant varningsetikett. |
| --- | --- |

(16)

Det är känt att cementpreparat som innehåller krom (VI) kan orsaka allergiska reaktioner under vissa omständigheter. Sådana preparat bör förses med relevant varningsetikett.

| (17) | Direktiv 67/548/EEG i dess lydelse enligt kommissionens direktiv 98/98/EG (13) föreskriver nya kriterier och en ny R-fras (R67) för ångor som kan göra att man blir dåsig och omtöcknad. Preparat bör klassificeras och märkas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Direktiv 67/548/EEG i dess lydelse enligt kommissionens direktiv 98/98/EG (13) föreskriver nya kriterier och en ny R-fras (R67) för ångor som kan göra att man blir dåsig och omtöcknad. Preparat bör klassificeras och märkas i enlighet med detta.

| (18) | Kriterier för klassificering och märkning av miljöfarliga ämnen tillsammans med lämpliga symboler, farobeteckningar, riskfraser och skyddsanvisningar som ska användas vid märkning infördes genom rådets direktiv 92/32/EEG av den 30 april 1992 om ändring för sjunde gången av direktiv 67/548/EEG (14) och genom kommissionens direktiv 93/21/EEG av den 27 april 1993 om anpassning till den tekniska utvecklingen för artonde gången av rådets direktiv 67/548/EEG (15). Bestämmelser krävs på unionsnivå om klassificering och märkning av preparat med avseende på deras inverkan på miljön. Det är därför nödvändigt att föreskriva en metod för att bedöma ett preparats miljöfarlighet, antingen genom en beräkningsmetod eller genom att bestämma de ekotoxikologiska egenskaperna genom testmetoder under vissa förhållanden. |
| --- | --- |

(18)

Kriterier för klassificering och märkning av miljöfarliga ämnen tillsammans med lämpliga symboler, farobeteckningar, riskfraser och skyddsanvisningar som ska användas vid märkning infördes genom rådets direktiv 92/32/EEG av den 30 april 1992 om ändring för sjunde gången av direktiv 67/548/EEG (14) och genom kommissionens direktiv 93/21/EEG av den 27 april 1993 om anpassning till den tekniska utvecklingen för artonde gången av rådets direktiv 67/548/EEG (15). Bestämmelser krävs på unionsnivå om klassificering och märkning av preparat med avseende på deras inverkan på miljön. Det är därför nödvändigt att föreskriva en metod för att bedöma ett preparats miljöfarlighet, antingen genom en beräkningsmetod eller genom att bestämma de ekotoxikologiska egenskaperna genom testmetoder under vissa förhållanden.

| (19) | För ämnen som är mycket toxiska för vattenmiljön (klassificerade som N) och som tilldelas R-fraserna R50 eller R50/53 tillämpas särskilda koncentrationsgränser på ämnen som förtecknas i tabell 3.2 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008, så att faran inte underskattas. Detta skapar en obalans mellan preparat som innehåller ämnen förtecknade i den bilagan, på vilka koncentrationsgränser tillämpas, och preparat som innehåller ämnen vilka ännu ej införts i den bilagan men provisoriskt klassificeras och märks enligt artikel 6 i direktiv 67/548/EEG och på vilka inga koncentrationsgränser tillämpas. Det är därför nödvändigt att se till att koncentrationsgränser tillämpas på samma sätt på alla preparat som innehåller ämnen som är mycket toxiska för vattenmiljön. |
| --- | --- |

(19)

För ämnen som är mycket toxiska för vattenmiljön (klassificerade som N) och som tilldelas R-fraserna R50 eller R50/53 tillämpas särskilda koncentrationsgränser på ämnen som förtecknas i tabell 3.2 i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008, så att faran inte underskattas. Detta skapar en obalans mellan preparat som innehåller ämnen förtecknade i den bilagan, på vilka koncentrationsgränser tillämpas, och preparat som innehåller ämnen vilka ännu ej införts i den bilagan men provisoriskt klassificeras och märks enligt artikel 6 i direktiv 67/548/EEG och på vilka inga koncentrationsgränser tillämpas. Det är därför nödvändigt att se till att koncentrationsgränser tillämpas på samma sätt på alla preparat som innehåller ämnen som är mycket toxiska för vattenmiljön.

| (20) | I direktiv 2001/59/EG ändrades kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG för klassificering och märkning av ämnen som bryter ned ozon. I sin ändrade lydelse föreskriver bilaga III nu endast tilldelningen av symbolen N tillsammans med R-fras R59. Preparat bör klassificeras och märkas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20)

I direktiv 2001/59/EG ändrades kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG för klassificering och märkning av ämnen som bryter ned ozon. I sin ändrade lydelse föreskriver bilaga III nu endast tilldelningen av symbolen N tillsammans med R-fras R59. Preparat bör klassificeras och märkas i enlighet med detta.

| (21) | Konfidentialitet bör garanteras för vissa ämnen som ingår i preparaten och det är därför nödvändigt att inrätta ett system som ger den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden möjlighet att ansöka om att uppgifter om sådana ämnen behandlas konfidentiellt. |
| --- | --- |

(21)

Konfidentialitet bör garanteras för vissa ämnen som ingår i preparaten och det är därför nödvändigt att inrätta ett system som ger den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden möjlighet att ansöka om att uppgifter om sådana ämnen behandlas konfidentiellt.

| (22) | Etiketten utgör ett grundläggande redskap för användare av farliga preparat genom att den ger dem den första väsentliga kortfattade informationen. Det är dock nödvändigt att komplettera den med ett dubbelt system för mer detaljerad information som består av dels säkerhetsdatabladet avsett för yrkesmässiga användare som föreskrivs i förordning (EG) nr 1907/2006, dels de organ som utses av medlemsstaterna och som ansvarar för information för uteslutande medicinska ändamål, både när det gäller botemedel och förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

Etiketten utgör ett grundläggande redskap för användare av farliga preparat genom att den ger dem den första väsentliga kortfattade informationen. Det är dock nödvändigt att komplettera den med ett dubbelt system för mer detaljerad information som består av dels säkerhetsdatabladet avsett för yrkesmässiga användare som föreskrivs i förordning (EG) nr 1907/2006, dels de organ som utses av medlemsstaterna och som ansvarar för information för uteslutande medicinska ändamål, både när det gäller botemedel och förebyggande åtgärder.

| (23) | Behållare som innehåller vissa kategorier av farliga preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten måste vara försedda med barnsäkra förslutningar och/eller en varningsmärkning som kan uppfattas vid beröring. Vissa preparat som inte tillhör dessa farliga kategorier kan ändå på grund av sin sammansättning utgöra en fara för barn. Förpackningar till sådana preparat bör därför vara försedda med barnsäker förslutning. |
| --- | --- |

(23)

Behållare som innehåller vissa kategorier av farliga preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten måste vara försedda med barnsäkra förslutningar och/eller en varningsmärkning som kan uppfattas vid beröring. Vissa preparat som inte tillhör dessa farliga kategorier kan ändå på grund av sin sammansättning utgöra en fara för barn. Förpackningar till sådana preparat bör därför vara försedda med barnsäker förslutning.

| (24) | För att beakta vissa preparat, som trots att de inte betecknas som farliga enligt det här direktivet ändå kan utgöra en fara för användaren, är det nödvändigt att vissa bestämmelser i det här direktivet omfattar sådana preparat. |
| --- | --- |

(24)

För att beakta vissa preparat, som trots att de inte betecknas som farliga enligt det här direktivet ändå kan utgöra en fara för användaren, är det nödvändigt att vissa bestämmelser i det här direktivet omfattar sådana preparat.

| (25) | Detta direktiv innehåller särskilda bestämmelser om märkning som gäller för vissa preparat. För att garantera en tillfredsställande skyddsnivå för människor och miljö bör särskilda bestämmelser om märkning föreskrivas också för vissa preparat som, trots att de inte betecknas som farliga enligt detta direktiv kan utgöra en fara för användaren. |
| --- | --- |

(25)

Detta direktiv innehåller särskilda bestämmelser om märkning som gäller för vissa preparat. För att garantera en tillfredsställande skyddsnivå för människor och miljö bör särskilda bestämmelser om märkning föreskrivas också för vissa preparat som, trots att de inte betecknas som farliga enligt detta direktiv kan utgöra en fara för användaren.

| (26) | När det gäller preparat som klassificeras som farliga enligt detta direktiv bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja vissa undantag från märkningsbestämmelserna om förpackningarna är för små eller på annat sätt olämpliga för märkning, eller om det rör sig om så små förpackningar eller så små mängder att det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för människor eller miljön. I dessa fall bör det också övervägas om en tillnärmning av dessa bestämmelser på unionsnivå är lämplig. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller preparat som klassificeras som farliga enligt detta direktiv bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja vissa undantag från märkningsbestämmelserna om förpackningarna är för små eller på annat sätt olämpliga för märkning, eller om det rör sig om så små förpackningar eller så små mängder att det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för människor eller miljön. I dessa fall bör det också övervägas om en tillnärmning av dessa bestämmelser på unionsnivå är lämplig.

| (27) | I fråga om miljömärkning är det lämpligt att föreskriva att särskilda undantag eller särskilda bestämmelser får beslutas i särskilda fall där det kan påvisas att dessa produkttypers totala miljöpåverkan är lägre än motsvarande produkttypers. |
| --- | --- |

(27)

I fråga om miljömärkning är det lämpligt att föreskriva att särskilda undantag eller särskilda bestämmelser får beslutas i särskilda fall där det kan påvisas att dessa produkttypers totala miljöpåverkan är lägre än motsvarande produkttypers.

| (28) | I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av detta direktiv, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att besluta om undantag från vissa bestämmelser om miljömärkning, att besluta om åtgärder inom ramen för särskilda bestämmelser för märkning av vissa preparat och att anpassa bilagorna till den tekniska utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av detta direktiv, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att besluta om undantag från vissa bestämmelser om miljömärkning, att besluta om åtgärder inom ramen för särskilda bestämmelser för märkning av vissa preparat och att anpassa bilagorna till den tekniska utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (29) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (16). |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (16).

| (30) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga VIII. |
| --- | --- |

(30)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga VIII.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och räckvidd

1.   Syftet med detta direktiv är en tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar med avseende på klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat och på tillnärmning av särskilda bestämmelser för vissa preparat som kan utgöra en fara, oavsett om de är klassificerade som farliga enligt detta direktiv, när sådana preparat släpps ut på marknaden i medlemsstaterna.

2.   Detta direktiv ska tillämpas på preparat som

| a) | innehåller minst ett farligt ämne i den mening som avses i artikel 2 och |
| --- | --- |

a)

innehåller minst ett farligt ämne i den mening som avses i artikel 2 och

| b) | anses som farliga enligt artikel 5, 6 eller 7. |
| --- | --- |

b)

anses som farliga enligt artikel 5, 6 eller 7.

3.   De särskilda bestämmelser som anges i artikel 9 och bilaga IV, och de som anges i artikel 10 och bilaga V ska också tillämpas på preparat som inte anses som farliga enligt artikel 5, 6 eller 7 men som ändå kan utgöra en specifik fara .

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1107/2009 ska artiklarna om klassificering, förpackning och märkning i detta direktiv tillämpas på växtskyddsmedel.

5.   Detta direktiv ska inte tillämpas på följande preparat i bruksfärdigt skick, avsedda för slutanvändaren:

| a) | Veterinärmedicinska läkemedel och humanläkemedel, som de definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (17) och 2001/83/EG (18). |
| --- | --- |

a)

Veterinärmedicinska läkemedel och humanläkemedel, som de definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (17) och 2001/83/EG (18).

| b) | Kosmetiska produkter som de definieras i rådets direktiv 76/768/EEG (19). |
| --- | --- |

b)

Kosmetiska produkter som de definieras i rådets direktiv 76/768/EEG (19).

| c) | Blandningar av ämnen som i form av avfall omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (20). |
| --- | --- |

c)

Blandningar av ämnen som i form av avfall omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (20).

| d) | Livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Livsmedel.

| e) | Djurfoder. |
| --- | --- |

e)

Djurfoder.

| f) | Preparat som innehåller radioaktiva ämnen, som de definieras i rådets direktiv 96/29/Euratom (21). |
| --- | --- |

f)

Preparat som innehåller radioaktiva ämnen, som de definieras i rådets direktiv 96/29/Euratom (21).

| g) | Medicintekniska produkter som är invasiva eller som används direkt på kroppen i den utsträckning som det i unionsföreskrifter fastställs bestämmelser om klassificering och märkning av farliga ämnen och preparat vilka säkerställer samma nivå på information och skydd som det här direktivet. |
| --- | --- |

g)

Medicintekniska produkter som är invasiva eller som används direkt på kroppen i den utsträckning som det i unionsföreskrifter fastställs bestämmelser om klassificering och märkning av farliga ämnen och preparat vilka säkerställer samma nivå på information och skydd som det här direktivet.

6.   Detta direktiv ska inte tillämpas på

| a) | transport av farliga preparat på järnväg, väg eller inre vattenväg, till havs eller med flyg, |
| --- | --- |

a)

transport av farliga preparat på järnväg, väg eller inre vattenväg, till havs eller med flyg,

| b) | preparat under transitering som är under överinseende av tullmyndighet, såvida de inte genomgår någon behandling eller förädling. |
| --- | --- |

b)

preparat under transitering som är under överinseende av tullmyndighet, såvida de inte genomgår någon behandling eller förädling.

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv gäller följande definitioner:

| a) | ämnen: kemiska grundämnen och deras föreningar i naturlig eller framställd form, inklusive eventuella tillsatser nödvändiga för att bevara produkternas stabilitet och eventuella föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att detta påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning. |
| --- | --- |

a)

ämnen: kemiska grundämnen och deras föreningar i naturlig eller framställd form, inklusive eventuella tillsatser nödvändiga för att bevara produkternas stabilitet och eventuella föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att detta påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning.

| b) | preparat: blandningar eller lösningar som består av två eller flera ämnen. |
| --- | --- |

b)

preparat: blandningar eller lösningar som består av två eller flera ämnen.

| c) | polymer: ett ämne bestående av molekyler, som kännetecknas av sammankoppling av en eller fler monomerenheter och utgörs av en enkel viktmajoritet molekyler som innehåller åtminstone tre monomerenheter kovalent bundna till åtminstone en annan monomerenhet eller annan reaktant, och som består av mindre än en enkel viktmajoritet molekyler med samma molekylvikt. Molekylerna ska vara fördelade över en rad molekylvikter, där skillnaden i molekylvikt främst kan hänföras till skillnader i antalet monomerenheter. I denna definition avses med ”monomerenhet” en monomers form i en polymer efter reaktionen. |
| --- | --- |

c)

polymer: ett ämne bestående av molekyler, som kännetecknas av sammankoppling av en eller fler monomerenheter och utgörs av en enkel viktmajoritet molekyler som innehåller åtminstone tre monomerenheter kovalent bundna till åtminstone en annan monomerenhet eller annan reaktant, och som består av mindre än en enkel viktmajoritet molekyler med samma molekylvikt. Molekylerna ska vara fördelade över en rad molekylvikter, där skillnaden i molekylvikt främst kan hänföras till skillnader i antalet monomerenheter. I denna definition avses med ”monomerenhet” en monomers form i en polymer efter reaktionen.

| d) | släppa ut på marknaden: tillhandahållande till tredje man. I detta direktiv ska import till unionens tullområde likställas med att släppa ut på marknaden. |
| --- | --- |

d)

släppa ut på marknaden: tillhandahållande till tredje man. I detta direktiv ska import till unionens tullområde likställas med att släppa ut på marknaden.

| e) | vetenskaplig forskning och utveckling: vetenskapliga experiment, analyser eller kemisk forskning som utförs under kontrollerade förhållanden; häri innefattas såväl fastställandet av inneboende egenskaper, verkan och effektivitet som vetenskapliga undersökningar i samband med produktutveckling. |
| --- | --- |

e)

vetenskaplig forskning och utveckling: vetenskapliga experiment, analyser eller kemisk forskning som utförs under kontrollerade förhållanden; häri innefattas såväl fastställandet av inneboende egenskaper, verkan och effektivitet som vetenskapliga undersökningar i samband med produktutveckling.

| f) | processinriktad forskning och utveckling: vidareutvecklandet av ett ämne, varvid användningsområden för ämnet testas genom pilotförsök eller provtillverkning. |
| --- | --- |

f)

processinriktad forskning och utveckling: vidareutvecklandet av ett ämne, varvid användningsområden för ämnet testas genom pilotförsök eller provtillverkning.

| g) | EINECS (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances): Europeisk förteckning över befintliga marknadsförda kemiska ämnen. Denna lista utgör en fullständig förteckning över de ämnen som anses finnas på unionsmarknaden den 18 september 1981. |
| --- | --- |

g)

EINECS (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances): Europeisk förteckning över befintliga marknadsförda kemiska ämnen. Denna lista utgör en fullständig förteckning över de ämnen som anses finnas på unionsmarknaden den 18 september 1981.

2.   Med ”farliga” avses i detta direktiv följande ämnen och preparat:

| a) | Explosiva ämnen och preparat: fasta och flytande ämnen och preparat samt ämnen och preparat i pasta- eller geléform som även utan närvaro av atmosfäriskt syre kan ge upphov till en exoterm reaktion och därvid snabbt avge gaser, och som under angivna testförhållanden detonerar, snabbt deflagrerar eller exploderar vid uppvärmning när delvis inneslutna. |
| --- | --- |

a)

Explosiva ämnen och preparat: fasta och flytande ämnen och preparat samt ämnen och preparat i pasta- eller geléform som även utan närvaro av atmosfäriskt syre kan ge upphov till en exoterm reaktion och därvid snabbt avge gaser, och som under angivna testförhållanden detonerar, snabbt deflagrerar eller exploderar vid uppvärmning när delvis inneslutna.

| b) | Oxiderande ämnen och preparat: ämnen och preparat som i kontakt med andra ämnen, i synnerhet brandfarliga ämnen, ger upphov till en kraftig exoterm reaktion. |
| --- | --- |

b)

Oxiderande ämnen och preparat: ämnen och preparat som i kontakt med andra ämnen, i synnerhet brandfarliga ämnen, ger upphov till en kraftig exoterm reaktion.

| c) | Synnerligen brandfarliga ämnen och preparat: flytande ämnen och preparat som har ytterst låg flampunkt och låg kokpunkt samt gasformiga ämnen och preparat som är antändbara i kontakt med luft i rumstemperatur och under normalt lufttryck. |
| --- | --- |

c)

Synnerligen brandfarliga ämnen och preparat: flytande ämnen och preparat som har ytterst låg flampunkt och låg kokpunkt samt gasformiga ämnen och preparat som är antändbara i kontakt med luft i rumstemperatur och under normalt lufttryck.

| d) | Mycket brandfarliga ämnen och preparat:






  i) | ämnen och preparat som kan bli heta och slutligen fatta eld i kontakt med luft i rumstemperatur utan tillförsel av energi, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Mycket brandfarliga ämnen och preparat:

i)

ämnen och preparat som kan bli heta och slutligen fatta eld i kontakt med luft i rumstemperatur utan tillförsel av energi, eller

| ii) | fasta ämnen och preparat som lätt fattar eld vid kortvarig kontakt med en antändningskälla och som fortsätter att brinna eller förbrukas även sedan kontakten med antändningskällan upphört, eller |
| --- | --- |

ii)

fasta ämnen och preparat som lätt fattar eld vid kortvarig kontakt med en antändningskälla och som fortsätter att brinna eller förbrukas även sedan kontakten med antändningskällan upphört, eller

| iii) | flytande ämnen och preparat med mycket låg flampunkt, eller |
| --- | --- |

iii)

flytande ämnen och preparat med mycket låg flampunkt, eller

| iv) | ämnen och preparat som i kontakt med vatten eller fuktig luft utvecklar synnerligen brandfarliga gaser i farliga mängder. |
| --- | --- |

iv)

ämnen och preparat som i kontakt med vatten eller fuktig luft utvecklar synnerligen brandfarliga gaser i farliga mängder.

| e) | Brandfarliga ämnen och preparat: flytande ämnen och preparat med låg flampunkt. |
| --- | --- |

e)

Brandfarliga ämnen och preparat: flytande ämnen och preparat med låg flampunkt.

| f) | Mycket giftiga ämnen och preparat: ämnen och preparat som i mycket små mängder vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden leder till döden eller ger akuta eller kroniska skador. |
| --- | --- |

f)

Mycket giftiga ämnen och preparat: ämnen och preparat som i mycket små mängder vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden leder till döden eller ger akuta eller kroniska skador.

| g) | Giftiga ämnen och preparat: ämnen och preparat som i små mängder vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden leder till döden eller ger akuta eller kroniska skador. |
| --- | --- |

g)

Giftiga ämnen och preparat: ämnen och preparat som i små mängder vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden leder till döden eller ger akuta eller kroniska skador.

| h) | Hälsoskadliga ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan leda till döden eller ger akuta eller kroniska skador. |
| --- | --- |

h)

Hälsoskadliga ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan leda till döden eller ger akuta eller kroniska skador.

| i) | Frätande ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid kontakt med levande vävnader kan förstöra dessa. |
| --- | --- |

i)

Frätande ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid kontakt med levande vävnader kan förstöra dessa.

| j) | Irriterande ämnen och preparat: ämnen och preparat som ej är frätande men som vid direkt, långvarig eller upprepad kontakt med hud eller slemhinnor kan orsaka inflammation. |
| --- | --- |

j)

Irriterande ämnen och preparat: ämnen och preparat som ej är frätande men som vid direkt, långvarig eller upprepad kontakt med hud eller slemhinnor kan orsaka inflammation.

| k) | Sensibiliserande ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning eller upptagning genom huden kan framkalla överkänslighet, så att karakteristiska symptom uppstår vid förnyad exponering för ämnet eller preparatet. |
| --- | --- |

k)

Sensibiliserande ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning eller upptagning genom huden kan framkalla överkänslighet, så att karakteristiska symptom uppstår vid förnyad exponering för ämnet eller preparatet.

| l) | Cancerogena ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan orsaka eller öka förekomsten av cancer. |
| --- | --- |

l)

Cancerogena ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan orsaka eller öka förekomsten av cancer.

| m) | Mutagena ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan orsaka eller öka förekomsten av ärftliga genetiska defekter. |
| --- | --- |

m)

Mutagena ämnen och preparat: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan orsaka eller öka förekomsten av ärftliga genetiska defekter.

| n) | Ämnen och preparat skadliga för fortplantningen: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan orsaka eller öka förekomsten av icke ärftliga skador på avkomman och/eller en försämring av den manliga eller kvinnliga fortplantningsfunktionen eller -förmågan. |
| --- | --- |

n)

Ämnen och preparat skadliga för fortplantningen: ämnen och preparat som vid inandning, förtäring eller upptagning genom huden kan orsaka eller öka förekomsten av icke ärftliga skador på avkomman och/eller en försämring av den manliga eller kvinnliga fortplantningsfunktionen eller -förmågan.

| o) | Miljöfarliga ämnen och preparat: ämnen och preparat som om de kommer ut i miljön utgör eller kan utgöra en omedelbar eller fördröjd fara för en eller flera delar av miljön. |
| --- | --- |

o)

Miljöfarliga ämnen och preparat: ämnen och preparat som om de kommer ut i miljön utgör eller kan utgöra en omedelbar eller fördröjd fara för en eller flera delar av miljön.

Artikel 3

Fastställande av farliga egenskaper hos preparat

1.   Bedömningen av ett preparats farlighet ska baseras på fastställandet av dess

| a) | fysikalisk-kemiska egenskaper, |
| --- | --- |

a)

fysikalisk-kemiska egenskaper,

| b) | egenskaper som påverkar hälsan, |
| --- | --- |

b)

egenskaper som påverkar hälsan,

| c) | egenskaper som påverkar miljön. |
| --- | --- |

c)

egenskaper som påverkar miljön.

Dessa olika egenskaper ska fastställas i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7.

När laboratorieförsök genomförs ska de utföras på preparatet i den form som det har när det släpps ut på marknaden.

2.   När farliga egenskaper fastställs i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7 ska samtliga ämnen som är farliga i den mening som avses i artikel 2 och särskilt följande beaktas i enlighet med de bestämmelser som anges i den använda metoden

| a) | ämnen som förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 , |
| --- | --- |

a)

ämnen som förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ,

| b) | ämnen som har fått en provisorisk klassificering och märkning av den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden i enlighet med artikel 6 i direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

b)

ämnen som har fått en provisorisk klassificering och märkning av den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden i enlighet med artikel 6 i direktiv 67/548/EEG.

3.   För de preparat som omfattas av det här direktivet ska de farliga ämnen beaktas som avses i punkt 2 och som klassificeras som farliga på grund av den inverkan de har på hälsan och/eller miljön, oavsett om de har formen av föroreningar eller tillsatser, när deras koncentration är lika med eller högre än den koncentration som anges i följande tabell, utom när lägre värden fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller i del B i bilaga II eller i del B i bilaga III till det här direktivet, om inte annat anges i bilaga V till det här direktivet.

| Farlighetskategorier för ämnen | Koncentration som ska beaktas |
| --- | --- |
| gasformiga preparat
  volymprocent | andra preparat
  viktprocent |
| Mycket giftigt | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Giftigt | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Cancerframkallande,
  Kategori 1 eller 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Mutagent,
  Kategori 1 eller 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Reproduktionstoxiskt,
  Kategori 1 eller 2 | ≥ 0,02 | ≥ 0,1 |
| Farligt | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Frätande | ≥ 0,02 | ≥ 1 |
| Irriterande | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Sensibiliserande | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Cancerframkallande,
  kategori 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Mutagent,
  kategori 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Reproduktionstoxiskt,
  kategori 3 | ≥ 0,2 | ≥ 1 |
| Miljöfarligt, N | | ≥ 0,1 |
| Miljöfarligt, ozon | ≥ 0,1 | ≥ 0,1 |
| Miljöfarligt | | ≥ 1 |

Farlighetskategorier för ämnen

Koncentration som ska beaktas

gasformiga preparat

volymprocent

andra preparat

viktprocent

Mycket giftigt

≥ 0,02

≥ 0,1

Giftigt

≥ 0,02

≥ 0,1

Cancerframkallande,

Kategori 1 eller 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Mutagent,

Kategori 1 eller 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Reproduktionstoxiskt,

Kategori 1 eller 2

≥ 0,02

≥ 0,1

Farligt

≥ 0,2

≥ 1

Frätande

≥ 0,02

≥ 1

Irriterande

≥ 0,2

≥ 1

Sensibiliserande

≥ 0,2

≥ 1

Cancerframkallande,

kategori 3

≥ 0,2

≥ 1

Mutagent,

kategori 3

≥ 0,2

≥ 1

Reproduktionstoxiskt,

kategori 3

≥ 0,2

≥ 1

Miljöfarligt, N

≥ 0,1

Miljöfarligt, ozon

≥ 0,1

≥ 0,1

Miljöfarligt

≥ 1

Artikel 4

Allmänna principer för klassificering och märkning

1.   Klassificeringen av farliga preparat efter graden av farlighet och typen av risk ska baseras på definitionerna av farlighetskategorier i artikel 2.

2.   De allmänna principerna för klassificering och märkning av preparat ska tillämpas enligt de kriterier som fastställs i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG, om inte andra kriterier som anges i artiklarna 5, 6, 7 eller 10 och i de motsvarande bilagorna till det här direktivet tillämpas.

Artikel 5

Bedömning av risker som är knutna till fysikalisk-kemiska egenskaper

1.   De risker som är knutna till ett preparats fysikalisk-kemiska egenskaper ska bedömas genom att, med hjälp av de metoder som närmare anges i del A i bilagan till rådets förordning (EG) nr 440/2008 (22), de av preparatets fysikalisk-kemiska egenskaper fastställs som är nödvändiga för en korrekt klassificering och märkning enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG .

2.   Trots vad som föreskrivs i punkt 1 behöver det inte fastställas om ett preparat är explosivt, oxiderande, synnerligen brandfarligt, mycket brandfarligt eller brandfarligt under förutsättning att

| a) | ingen av preparatets beståndsdelar har sådana egenskaper och om det, på grundval av de uppgifter som tillverkaren har tillgång till, är föga troligt att preparatet kommer att medföra sådana risker, |
| --- | --- |

a)

ingen av preparatets beståndsdelar har sådana egenskaper och om det, på grundval av de uppgifter som tillverkaren har tillgång till, är föga troligt att preparatet kommer att medföra sådana risker,

| b) | det finns vetenskapliga bevis som, för det fall en sammansättning av ett preparat med känd sammansättning ändras, tyder på att en ny bestämning av riskerna inte kommer att leda till att klassificeringen ändras, |
| --- | --- |

b)

det finns vetenskapliga bevis som, för det fall en sammansättning av ett preparat med känd sammansättning ändras, tyder på att en ny bestämning av riskerna inte kommer att leda till att klassificeringen ändras,

| c) | preparatet, om det släpps ut på marknaden i form av en aerosol, uppfyller bestämmelserna i artikel 8.1a i rådets direktiv 75/324/EEG (23). |
| --- | --- |

c)

preparatet, om det släpps ut på marknaden i form av en aerosol, uppfyller bestämmelserna i artikel 8.1a i rådets direktiv 75/324/EEG (23).

3.   För vissa fall, där metoderna i del A i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 inte är lämpliga, föreskrivs alternativa beräkningsmetoder i del B i bilaga I till det här direktivet.

4.   Vissa undantag från användningen av de metoder som föreskrivs i del A i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 anges i del A i bilaga I till det här direktivet.

5.   De risker som kan hänföras till de fysikalisk-kemiska egenskaperna hos ett preparat som omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009 ska bedömas genom att de av preparatets fysikalisk-kemiska egenskaper fastställs som är nödvändiga för en korrekt klassificering enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. Dessa egenskaper ska fastställas med hjälp av de metoder som föreskrivs i del A i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, om inte andra internationellt erkända metoder är godtagbara enligt bestämmelserna i kommissionens förordningar (EU) nr 544/2011 (24) och (EU) nr 545/2011 (25).

Artikel 6

Bedömning av hälsofarlighet

1.   Ett preparats hälsofarlighet ska bedömas med hjälp av ett eller flera av följande förfaranden:

| a) | Genom en konventionell metod som beskrivs i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Genom en konventionell metod som beskrivs i bilaga II.

| b) | Genom att de av preparatets toxikologiska egenskaper fastställs som är nödvändiga för en korrekt klassificering enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. Dessa egenskaper ska fastställas med hjälp av de metoder som föreskrivs i del B i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 om inte, när det gäller växtskyddsmedel, andra internationellt erkända metoder är godtagbara enligt bestämmelserna i förordningarna (EU) nr 544/2011 och (EU) nr 545/2011. |
| --- | --- |

b)

Genom att de av preparatets toxikologiska egenskaper fastställs som är nödvändiga för en korrekt klassificering enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. Dessa egenskaper ska fastställas med hjälp av de metoder som föreskrivs i del B i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 om inte, när det gäller växtskyddsmedel, andra internationellt erkända metoder är godtagbara enligt bestämmelserna i förordningarna (EU) nr 544/2011 och (EU) nr 545/2011.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1107/2009 får de metoder som anges i punkt 1 b användas, under förutsättning att de är motiverade eller särskilt godkända i enlighet med artikel 12 i direktiv 86/609/EEG, endast om den person som är ansvarig för att släppa ut preparatet på marknaden vetenskapligt kan påvisa att preparatets toxikologiska egenskaper inte kan fastställas korrekt med hjälp av metoden som anges i punkt 1 a eller med utgångspunkt i befintliga resultat från djurförsök.

När en toxikologisk egenskap fastställs med hjälp av de metoder som anges i punkt 1 b i syfte att inhämta nya uppgifter, ska testet utföras enligt principerna för god laboratoriesed i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/10/EG (26) och enligt bestämmelserna i direktiv 86/609/EEG, särskilt artiklarna 7 och 12 i detta.

När en toxikologisk egenskap har fastställts på grundval av de båda metoder som anges i punkt 1 a och punkt 1 b, ska resultatet från den metod som anges i punkt 1 b användas för att klassificera preparatet, om det inte rör sig om cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska effekter då endast metoden som anges i punkt 1 a får användas, om inte annat föreskrivs i punkt 3.

Den eller de av preparatets toxikologiska egenskaper som inte bedöms med hjälp av den metod som anges i punkt 1 b ska bedömas enligt den metod som anges i punkt 1 a.

3.   När det vidare kan påvisas genom epidemiologiska studier, genom vetenskapliga fallstudier som anges i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG eller genom statistiskt belagd erfarenhet, såsom bedömning av uppgifter från giftinformationscentraler eller avseende yrkessjukdomar

| — | att de toxikologiska effekterna på människor skiljer sig från dem som användning av de metoder som föreskrivs i punkt 1 indikerar, ska preparatet klassificeras efter vilka effekter det har på människor, |
| --- | --- |

—

att de toxikologiska effekterna på människor skiljer sig från dem som användning av de metoder som föreskrivs i punkt 1 indikerar, ska preparatet klassificeras efter vilka effekter det har på människor,

| — | att en konventionell bestämning på grund av sådan inverkan såsom potentiering leder till en underskattning av den toxikologiska risken, ska hänsyn tas till sådana effekter när preparatet klassificeras. |
| --- | --- |

—

att en konventionell bestämning på grund av sådan inverkan såsom potentiering leder till en underskattning av den toxikologiska risken, ska hänsyn tas till sådana effekter när preparatet klassificeras.

| — | att en konventionell bestämning på grund av sådan inverkan såsom antagonism leder till en överskattning av den toxikologiska risken, ska hänsyn tas till sådana effekter när preparatet klassificeras. |
| --- | --- |

—

att en konventionell bestämning på grund av sådan inverkan såsom antagonism leder till en överskattning av den toxikologiska risken, ska hänsyn tas till sådana effekter när preparatet klassificeras.

4.   För preparat med känd sammansättning, med undantag av de som omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009, som klassificeras enligt den metod som anges i punkt 1 b, ska en ny bedömning av hälsofarligheten genomföras med hjälp av de metoder som anges i en av punkterna 1 a eller 1 b, när

| — | tillverkaren ändrar sammansättningen av den ursprungliga koncentrationen, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, av en eller flera av de hälsofarliga beståndsdelarna enligt följande tabell:






  Intervall för beståndsdelens ursprungliga koncentration | Tillåten variation i beståndsdelens ursprungliga koncentration |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

tillverkaren ändrar sammansättningen av den ursprungliga koncentrationen, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, av en eller flera av de hälsofarliga beståndsdelarna enligt följande tabell:

Intervall för beståndsdelens ursprungliga koncentration

Tillåten variation i beståndsdelens ursprungliga koncentration

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | tillverkaren ändrar sammansättningen genom att byta ut eller tillsätta en eller flera beståndsdelar, oavsett om dessa är farliga enligt definitionerna som anges i artikel 2. |
| --- | --- |

—

tillverkaren ändrar sammansättningen genom att byta ut eller tillsätta en eller flera beståndsdelar, oavsett om dessa är farliga enligt definitionerna som anges i artikel 2.

Denna nya bedömning ska tillämpas om det inte finns vetenskapliga bevis som tyder på att en förnyad bedömning av farlighet inte kommer att leda till en ändrad klassificering.

Artikel 7

Bedömning av miljöfarlighet

1.   Ett preparats miljöfarlighet ska bedömas med hjälp av ett eller flera av följande förfaranden:

| a) | Genom en konventionell metod som beskrivs i bilaga III. |
| --- | --- |

a)

Genom en konventionell metod som beskrivs i bilaga III.

| b) | Genom att fastställa de av preparatets farliga egenskaper för miljön som är nödvändiga för en korrekt klassificering enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. Dessa egenskaper ska fastställas med hjälp av de metoder som fastställs i del C i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 om inte, när det gäller växtskyddsmedel, andra internationellt erkända metoder kan godkännas enligt bestämmelserna i förordningarna (EU) nr 544/2011 och (EU) nr 545/2011 . Utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser om krav på tester som fastställs i eller i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 beskrivs villkoren för tillämpningen av testmetoderna i del C i bilaga III till det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

Genom att fastställa de av preparatets farliga egenskaper för miljön som är nödvändiga för en korrekt klassificering enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. Dessa egenskaper ska fastställas med hjälp av de metoder som fastställs i del C i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 om inte, när det gäller växtskyddsmedel, andra internationellt erkända metoder kan godkännas enligt bestämmelserna i förordningarna (EU) nr 544/2011 och (EU) nr 545/2011 . Utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser om krav på tester som fastställs i eller i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 beskrivs villkoren för tillämpningen av testmetoderna i del C i bilaga III till det här direktivet.

2.   När en ekotoxikologisk egenskap fastställs enligt en av de metoder som anges i punkt 1 b i syfte att inhämta nya uppgifter, ska testet genomföras enligt principerna för god laboratoriesed i enlighet med direktiv 2004/10/EG och enligt bestämmelserna i direktiv 86/609/EEG.

Om miljöfarligheten har bestämts i enlighet med båda de ovannämnda förfarandena, ska resultatet från de metoder som anges i punkt 1 b användas för att klassificera preparatet.

3.   För preparat med känd sammansättning, med undantag av de som omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009 , som klassificeras enligt den metod som anges i punkt 1 b, ska en ny bedömning av miljöfarligheten genomföras med hjälp av antingen den metod som anges i punkt 1 a eller den metod som anges i punkt 1 b, när

| — | tillverkaren ändrar sammansättningen av den ursprungliga koncentrationen, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, av en eller flera av de farliga beståndsdelarna enligt följande tabell:






  Intervall för beståndsdelens ursprungliga koncentration | Tillåten variation i beståndsdelens ursprungliga koncentration |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2,5  % | ± 30 % |
| > 2,5 ≤ 10 % | ± 20 % |
| > 10 ≤ 25 % | ± 10 % |
| > 25 ≤ 100 % | ± 5 % |

—

tillverkaren ändrar sammansättningen av den ursprungliga koncentrationen, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, av en eller flera av de farliga beståndsdelarna enligt följande tabell:

Intervall för beståndsdelens ursprungliga koncentration

Tillåten variation i beståndsdelens ursprungliga koncentration

≤ 2,5  %

± 30 %

> 2,5 ≤ 10 %

± 20 %

> 10 ≤ 25 %

± 10 %

> 25 ≤ 100 %

± 5 %

| — | tillverkaren ändrar sammansättningen genom att byta ut eller tillsätta en eller flera beståndsdelar, oavsett om dessa är farliga eller inte enligt definitionerna som anges i artikel 2. |
| --- | --- |

—

tillverkaren ändrar sammansättningen genom att byta ut eller tillsätta en eller flera beståndsdelar, oavsett om dessa är farliga eller inte enligt definitionerna som anges i artikel 2.

Denna nya bedömning ska tillämpas om det inte finns vetenskapliga bevis som tyder på att en förnyad bedömning av farlighet inte kommer att leda till en ändrad klassificering.

Artikel 8

Medlemsstaternas uppgifter och skyldigheter

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de preparat som omfattas av detta direktiv endast kan släppas ut på marknaden om de överensstämmer med detta direktiv.

2.   I syfte att säkerställa överensstämmelse med detta direktiv får medlemsstaternas myndigheter begära upplysningar om preparatets sammansättning samt andra relevanta upplysningar från varje person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden.

3.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de personer som är ansvariga för att preparatet släpps ut på marknaden ställer följande till förfogande för medlemsstaternas myndigheter:

| a) | De uppgifter som används för klassificering och märkning av preparatet. |
| --- | --- |

a)

De uppgifter som används för klassificering och märkning av preparatet.

| b) | Alla relevanta uppgifter om förpackningskrav i enlighet med artikel 9 c, däribland intyget från ett provningslaboratorium i enlighet med del A i bilaga IX till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

b)

Alla relevanta uppgifter om förpackningskrav i enlighet med artikel 9 c, däribland intyget från ett provningslaboratorium i enlighet med del A i bilaga IX till direktiv 67/548/EEG.

| c) | De uppgifter som har använts för att utarbeta säkerhetsdatabladet enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

c)

De uppgifter som har använts för att utarbeta säkerhetsdatabladet enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

4.   Medlemsstaterna och kommissionen ska utbyta information om namnet på och fullständig adress till den eller de nationella myndigheter som är ansvariga för att meddela och utbyta upplysningar som rör den praktiska tillämpningen av detta direktiv.

Artikel 9

Förpackning

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

| a) | preparat enligt artikel 1.2 och preparat som omfattas av bilaga IV enligt artikel 1.3 endast får släppas ut på marknaden om förpackningen uppfyller följande krav:






  i) | Förpackningen ska vara så utformad och konstruerad att innehållet inte kan läcka ut; detta krav gäller inte om särskilda säkerhetsåtgärder föreskrivs. |
| --- | --- | --- |

a)

preparat enligt artikel 1.2 och preparat som omfattas av bilaga IV enligt artikel 1.3 endast får släppas ut på marknaden om förpackningen uppfyller följande krav:

i)

Förpackningen ska vara så utformad och konstruerad att innehållet inte kan läcka ut; detta krav gäller inte om särskilda säkerhetsåtgärder föreskrivs.

| ii) | Materialet som utgör förpackningen och förslutningarna ska inte kunna angripas av innehållet eller bilda farliga föreningar med detta. |
| --- | --- |

ii)

Materialet som utgör förpackningen och förslutningarna ska inte kunna angripas av innehållet eller bilda farliga föreningar med detta.

| iii) | Förpackningen och förslutningarna ska i alla delar vara så starka och stadiga att de inte kan lossna och att de med säkerhet tål normal påfrestning under hanteringen. |
| --- | --- |

iii)

Förpackningen och förslutningarna ska i alla delar vara så starka och stadiga att de inte kan lossna och att de med säkerhet tål normal påfrestning under hanteringen.

| iv) | Behållare som är försedda med en förslutning som gör återförslutning möjlig ska vara så utformade att förpackningen kan återförslutas upprepade gånger utan att innehållet läcker ut. |
| --- | --- |

iv)

Behållare som är försedda med en förslutning som gör återförslutning möjlig ska vara så utformade att förpackningen kan återförslutas upprepade gånger utan att innehållet läcker ut.

| b) | behållare som innehåller preparat enligt artikel 1.2 och preparat som omfattas av bilaga IV enligt artikel 1.3, som erbjuds eller säljs till allmänheten, inte har






  i) | en form och/eller en grafisk dekor som kan dra till sig eller väcka aktiv nyfikenhet hos barn eller vilseleda konsumenterna, eller |
| --- | --- | --- |

b)

behållare som innehåller preparat enligt artikel 1.2 och preparat som omfattas av bilaga IV enligt artikel 1.3, som erbjuds eller säljs till allmänheten, inte har

i)

en form och/eller en grafisk dekor som kan dra till sig eller väcka aktiv nyfikenhet hos barn eller vilseleda konsumenterna, eller

| ii) | en utformning och/eller en beteckning som används för livsmedel, djurfoder, läkemedel eller kosmetiska produkter. |
| --- | --- |

ii)

en utformning och/eller en beteckning som används för livsmedel, djurfoder, läkemedel eller kosmetiska produkter.

| c) | behållare som innehåller vissa preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten och omfattas av bilaga IV






  i) | är försedda med barnsäkra förslutningar och/eller |
| --- | --- | --- |

c)

behållare som innehåller vissa preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten och omfattas av bilaga IV

i)

är försedda med barnsäkra förslutningar och/eller

| ii) | har en varningsmärkning som kan uppfattas vid beröring. |
| --- | --- |

ii)

har en varningsmärkning som kan uppfattas vid beröring.

Produkterna ska uppfylla de tekniska specifikationer som anges i delarna A och B i bilaga IX till direktiv 67/548/EEG.

2.   Preparatens förpackning ska anses uppfylla kraven i punkt 1 a i, ii och iii om den uppfyller kraven för transport av farligt gods på järnväg, väg, inre vattenvägar, till havs eller med flyg.

Artikel 10

Märkning

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

| a) | preparat enligt artikel 1.2 endast får släppas ut på marknaden om förpackningens märkning uppfyller alla krav i denna artikel samt de särskilda bestämmelserna i delarna A och B i bilaga V, |
| --- | --- |

a)

preparat enligt artikel 1.2 endast får släppas ut på marknaden om förpackningens märkning uppfyller alla krav i denna artikel samt de särskilda bestämmelserna i delarna A och B i bilaga V,

| b) | preparat enligt artikel 1.3 som de definieras i delarna B och C i bilaga V endast får släppas ut på marknaden om förpackningens märkning uppfyller kraven i punkterna 3 a och 3 b i denna artikel samt de särskilda bestämmelserna i delarna B och C i bilaga V. |
| --- | --- |

b)

preparat enligt artikel 1.3 som de definieras i delarna B och C i bilaga V endast får släppas ut på marknaden om förpackningens märkning uppfyller kraven i punkterna 3 a och 3 b i denna artikel samt de särskilda bestämmelserna i delarna B och C i bilaga V.

2.   När det gäller växtskyddsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009 ska märkningen förutom kraven enligt det här direktivet innehålla följande text:

”För att undvika risker för människor och miljö, följ bruksanvisningen.”

Denna märkning ska inte påverka de upplysningar som krävs enligt artikel 65 i förordning (EG) nr 1107/2009 och bilagorna I och III till kommissionens förordning (EU) nr 547/2011 (27).

27

3.   Varje förpackning ska tydligt och outplånligt vara märkt med följande upplysningar:

| a) | Preparatets handelsbeteckning eller handelsnamn. |
| --- | --- |

a)

Preparatets handelsbeteckning eller handelsnamn.

| b) | Namn på samt fullständig adress och telefonnummer till den person som är etablerad i unionen och som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden, vare sig det är tillverkare, importör eller distributör. |
| --- | --- |

b)

Namn på samt fullständig adress och telefonnummer till den person som är etablerad i unionen och som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden, vare sig det är tillverkare, importör eller distributör.

| c) | Det kemiska namnet på det eller de ämnen som ingår i preparatet, enligt följande detaljregler:






  i) | För preparat som klassificeras som T+, T eller Xn enligt artikel 6 behöver hänsyn endast tas till de ämnen T+, T eller Xn som förekommer i koncentrationer som är lika med eller högre än den lägsta gräns (Xn-gräns) som fastställs för vart och ett av dem i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller, om så inte är fallet, i del B i bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- | --- |

c)

Det kemiska namnet på det eller de ämnen som ingår i preparatet, enligt följande detaljregler:

i)

För preparat som klassificeras som T+, T eller Xn enligt artikel 6 behöver hänsyn endast tas till de ämnen T+, T eller Xn som förekommer i koncentrationer som är lika med eller högre än den lägsta gräns (Xn-gräns) som fastställs för vart och ett av dem i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller, om så inte är fallet, i del B i bilaga II till det här direktivet.

+

n

+

n

n

| ii) | För preparat som klassificeras som C enligt artikel 6 behöver hänsyn endast tas till de ämnen C som förekommer i koncentrationer som är lika med eller högre än den lägsta gräns (Xi-gräns) som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller, om så inte är fallet, i del B i bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- |

ii)

För preparat som klassificeras som C enligt artikel 6 behöver hänsyn endast tas till de ämnen C som förekommer i koncentrationer som är lika med eller högre än den lägsta gräns (Xi-gräns) som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller, om så inte är fallet, i del B i bilaga II till det här direktivet.

i

| iii) | Namnen på de ämnen som legat till grund för preparatets klassificering i en eller flera av följande kategorier ska anges på etiketten:






  — | cancerframkallande, kategori 1, 2 eller 3, |
| --- | --- | --- |

iii)

Namnen på de ämnen som legat till grund för preparatets klassificering i en eller flera av följande kategorier ska anges på etiketten:

—

cancerframkallande, kategori 1, 2 eller 3,

| — | mutagent, kategori 1, 2 eller 3, |
| --- | --- |

—

mutagent, kategori 1, 2 eller 3,

| — | reproduktionstoxiskt, kategori 1, 2 eller 3, |
| --- | --- |

—

reproduktionstoxiskt, kategori 1, 2 eller 3,

| — | mycket giftigt, giftigt eller hälsoskadligt på grund av icke dödliga effekter efter en enstaka exponering, |
| --- | --- |

—

mycket giftigt, giftigt eller hälsoskadligt på grund av icke dödliga effekter efter en enstaka exponering,

| — | giftigt eller hälsoskadligt på grund av allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering, |
| --- | --- |

—

giftigt eller hälsoskadligt på grund av allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering,

| — | sensibiliserande. |
| --- | --- |

—

sensibiliserande.

Det kemiska namnet ska vara någon av de beteckningar som anges i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller, om det ännu inte anges där, en beteckning enligt en internationellt erkänd kemisk nomenklatur.

| iv) | Det är inte nödvändigt att på etiketten ange namnet på det eller de ämnen som legat till grund för preparatets klassificering i en eller flera av följande kategorier, om inte ämnet eller ämnena redan har angivits enligt punkt i, ii eller iii:






  — | explosivt, |
| --- | --- | --- |

iv)

Det är inte nödvändigt att på etiketten ange namnet på det eller de ämnen som legat till grund för preparatets klassificering i en eller flera av följande kategorier, om inte ämnet eller ämnena redan har angivits enligt punkt i, ii eller iii:

—

explosivt,

| — | oxiderande, |
| --- | --- |

—

oxiderande,

| — | synnerligen brandfarligt, |
| --- | --- |

—

synnerligen brandfarligt,

| — | mycket brandfarligt, |
| --- | --- |

—

mycket brandfarligt,

| — | brandfarligt, |
| --- | --- |

—

brandfarligt,

| — | irriterande, |
| --- | --- |

—

irriterande,

| — | miljöfarligt. |
| --- | --- |

—

miljöfarligt.

| v) | I allmänhet ska högst fyra kemiska namn vara tillräckligt för att identifiera de ämnen som i första hand orsakar de allvarliga hälsoskadliga effekter som ligger till grund för klassificeringen och valet av de tillhörande fraserna med avseende på den därmed förknippade risken. I vissa fall kan det krävas fler än fyra kemiska namn. |
| --- | --- |

v)

I allmänhet ska högst fyra kemiska namn vara tillräckligt för att identifiera de ämnen som i första hand orsakar de allvarliga hälsoskadliga effekter som ligger till grund för klassificeringen och valet av de tillhörande fraserna med avseende på den därmed förknippade risken. I vissa fall kan det krävas fler än fyra kemiska namn.

| d) | Farosymboler och farobeteckningar. Farosymboler, i den utsträckning de föreskrivs i detta direktiv, och beteckningar för de faror som är förknippade med användningen av preparatet ska överensstämma med bilagorna II och VI till direktiv 67/548/EEG, och ska tillämpas i enlighet med resultatet av farlighetsbedömningen enligt bilagorna I, II och III till det här direktivet.
  Om flera farosymboler ska tillskrivas ett preparat ska skyldigheten att anbringa symbolen






  i) | T göra märkning med symbolerna C och X frivillig, om inte annat följer av del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 , |
| --- | --- | --- |

d)

Farosymboler och farobeteckningar. Farosymboler, i den utsträckning de föreskrivs i detta direktiv, och beteckningar för de faror som är förknippade med användningen av preparatet ska överensstämma med bilagorna II och VI till direktiv 67/548/EEG, och ska tillämpas i enlighet med resultatet av farlighetsbedömningen enligt bilagorna I, II och III till det här direktivet.

Om flera farosymboler ska tillskrivas ett preparat ska skyldigheten att anbringa symbolen

i)

T göra märkning med symbolerna C och X frivillig, om inte annat följer av del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 ,

| ii) | C göra märkning med symbolen X frivillig, |
| --- | --- |

ii)

C göra märkning med symbolen X frivillig,

| iii) | E göra märkning med symbolerna F och O frivillig, |
| --- | --- |

iii)

E göra märkning med symbolerna F och O frivillig,

| iv) | Xn göra märkning med symbolen Xi frivillig. |
| --- | --- |

iv)

Xn göra märkning med symbolen Xi frivillig.

n

i

Symbolen/symbolerna ska tryckas i svart på orange-gul botten.

| e) | Riskfraserna (R-fraser). Angivelserna om särskilda risker (R-fraser) ska överensstämma med bilagorna III och VI till direktiv 67/548/EEG, och ska tillskrivas i enlighet med resultatet av farlighetsbedömningen enligt bilagorna I, II och III till det här direktivet.
  I allmänhet ska högst sex R-fraser vara tillräckligt för att beskriva riskerna; för detta ändamål ska de sammansatta fraser som anges i bilaga III till direktiv 67/548/EEG anses utgöra enskilda fraser. Om preparatet samtidigt är hänförligt till flera farlighetskategorier, ska dock dessa standardfraser omfatta samtliga av de huvudsakliga risker som preparatet är förenat med. I vissa fall kan det vara nödvändigt att ange fler än sex R-fraser.
  Standardfraserna ”synnerligen brandfarligt” eller ”mycket brandfarligt” behöver inte anges om de upprepar en farobeteckning som används enligt led d. |
| --- | --- |

e)

Riskfraserna (R-fraser). Angivelserna om särskilda risker (R-fraser) ska överensstämma med bilagorna III och VI till direktiv 67/548/EEG, och ska tillskrivas i enlighet med resultatet av farlighetsbedömningen enligt bilagorna I, II och III till det här direktivet.

I allmänhet ska högst sex R-fraser vara tillräckligt för att beskriva riskerna; för detta ändamål ska de sammansatta fraser som anges i bilaga III till direktiv 67/548/EEG anses utgöra enskilda fraser. Om preparatet samtidigt är hänförligt till flera farlighetskategorier, ska dock dessa standardfraser omfatta samtliga av de huvudsakliga risker som preparatet är förenat med. I vissa fall kan det vara nödvändigt att ange fler än sex R-fraser.

Standardfraserna ”synnerligen brandfarligt” eller ”mycket brandfarligt” behöver inte anges om de upprepar en farobeteckning som används enligt led d.

| f) | Skyddsanvisningarna (S-fraser). Angivelserna om skyddsanvisningar (S-fraser) ska överensstämma med bilaga IV och bilaga VI till direktiv 67/548/EEG, och ska tillskrivas i enlighet med resultatet av farlighetsbedömningen enligt bilagorna I, II och III till det här direktivet.
  I allmänhet ska högst sex S-fraser vara tillräckligt för att ange de mest relevanta skyddsanvisningarna; för detta ändamål ska de sammansatta fraser som anges i bilaga IV till direktiv 67/548/EEG betraktas som enskilda fraser. I vissa fall kan det vara nödvändigt att ange fler än sex S-fraser.
  Om det är praktiskt omöjligt att ange skyddsanvisningar för användning av preparatet på etiketten eller på själva förpackningen ska skyddsanvisningarna medfölja förpackningen. |
| --- | --- |

f)

Skyddsanvisningarna (S-fraser). Angivelserna om skyddsanvisningar (S-fraser) ska överensstämma med bilaga IV och bilaga VI till direktiv 67/548/EEG, och ska tillskrivas i enlighet med resultatet av farlighetsbedömningen enligt bilagorna I, II och III till det här direktivet.

I allmänhet ska högst sex S-fraser vara tillräckligt för att ange de mest relevanta skyddsanvisningarna; för detta ändamål ska de sammansatta fraser som anges i bilaga IV till direktiv 67/548/EEG betraktas som enskilda fraser. I vissa fall kan det vara nödvändigt att ange fler än sex S-fraser.

Om det är praktiskt omöjligt att ange skyddsanvisningar för användning av preparatet på etiketten eller på själva förpackningen ska skyddsanvisningarna medfölja förpackningen.

| g) | Den nominella mängden (nominell massa eller nominell volym) av innehållet i preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten. |
| --- | --- |

g)

Den nominella mängden (nominell massa eller nominell volym) av innehållet i preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten.

4.   Med avvikelse från punkterna 3 d, e och f i denna artikel ska kommissionen, avseende vissa preparat som klassificeras som farliga enligt artikel 7, ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 för att besluta om undantag från vissa bestämmelser om miljömärkning eller om särskilda bestämmelser i samband med miljömärkning om en minskad miljöpåverkan kan visas. Dessa undantag eller särskilda bestämmelser fastställs och anges i del A eller B i bilaga V.

5.   Om innehållet i förpackningen inte överstiger 125 ml

| a) | för preparat som är klassificerade som mycket brandfarliga, oxiderande, irriterande, med undantag av preparat som tillskrivs R41, eller miljöfarliga som tillskrivs symbolen N, behöver R-fraser eller S-fraser inte anges, |
| --- | --- |

a)

för preparat som är klassificerade som mycket brandfarliga, oxiderande, irriterande, med undantag av preparat som tillskrivs R41, eller miljöfarliga som tillskrivs symbolen N, behöver R-fraser eller S-fraser inte anges,

| b) | för preparat som är klassificerade som brandfarliga eller miljöfarliga men som inte tillskrivs symbolen N, ska R-fraser anges, men S-fraser behöver inte anges. |
| --- | --- |

b)

för preparat som är klassificerade som brandfarliga eller miljöfarliga men som inte tillskrivs symbolen N, ska R-fraser anges, men S-fraser behöver inte anges.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 547/2011, får angivelser av typen ”inte giftigt”, ”inte hälsoskadligt”, ”inte förorenande”, ”miljövänligt” eller andra angivelser som anger att preparatet inte är farligt eller som kan innebära en underskattning av de faror som är förknippade med preparatet, inte förekomma på förpackningen eller märkningen till något preparat som omfattas av detta direktiv.

Artikel 11

Artikel 11

Genomförande av märkningskraven

1.   När de i artikel 10 föreskrivna uppgifterna anges på en etikett, ska denna etikett vara väl fäst vid en eller flera av förpackningens sidor, så att uppgifterna kan läsas vågrätt när förpackningen placeras normalt. Etikettens format fastställs i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG och etiketten är uteslutande avsedd att innehålla den information som krävs enligt detta direktiv samt, vid behov, kompletterande hälso- och säkerhetsinformation.

2.   Ingen etikett ska krävas om uppgifterna är tydligt angivna på själva förpackningen enligt vad som anges i punkt 1.

3.   Etikettens färg och utförande eller, i de fall som avses i punkt 2, förpackningens färg och utförande ska vara sådana att farosymbolen och dess bakgrund framträder tydligt.

4.   De i artikel 10 föreskrivna uppgifterna på etiketten ska framträda tydligt mot bakgrunden, vara tillräckligt stora och angivna med så stort mellanrum att de är lätta att läsa.

Särskilda bestämmelser om dessa upplysningars utförande och format ska fastställas i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

5.   Medlemsstaterna får föreskriva att preparat som omfattas av detta direktiv får släppas ut på marknaden inom deras territorium endast om de är märkta på landets officiella språk.

6.   Kraven på märkning enligt detta direktiv ska anses vara uppfyllda

| a) | när det rör sig om en yttre förpackning innehållande en eller flera inre förpackningar, om den yttre förpackningen är märkt i enlighet med de internationella regler som gäller för transport av farliga varor och om den eller de inre förpackningarna är märkta enligt detta direktiv, |
| --- | --- |

a)

när det rör sig om en yttre förpackning innehållande en eller flera inre förpackningar, om den yttre förpackningen är märkt i enlighet med de internationella regler som gäller för transport av farliga varor och om den eller de inre förpackningarna är märkta enligt detta direktiv,

| b) | när det rör sig om en enda förpackning






  i) | om denna är märkt enligt de internationella reglerna för transport av farliga varor samt enligt artikel 10.3 a, b, c, e och f; för preparat som är klassificerade i enlighet med artikel 7 ska dessutom bestämmelserna i artikel 10.3 d gälla för denna egenskap när den inte anges som sådan på etiketten, eller |
| --- | --- | --- |

b)

när det rör sig om en enda förpackning

i)

om denna är märkt enligt de internationella reglerna för transport av farliga varor samt enligt artikel 10.3 a, b, c, e och f; för preparat som är klassificerade i enlighet med artikel 7 ska dessutom bestämmelserna i artikel 10.3 d gälla för denna egenskap när den inte anges som sådan på etiketten, eller

| ii) | i förekommande fall för särskilda typer av förpackningar, såsom transportabla gasbehållare, om förpackningen är märkt enligt de särskilda kraven i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

ii)

i förekommande fall för särskilda typer av förpackningar, såsom transportabla gasbehållare, om förpackningen är märkt enligt de särskilda kraven i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

För farliga preparat som inte lämnar en medlemsstats territorium får märkningen göras enligt nationella regler i stället för enligt de internationella reglerna för transport av farliga varor.

Artikel 12

Artikel 12

Undantag från kraven på märkning och förpackning

1.   Artiklarna 9, 10 och 11 ska inte gälla sprängämnen som släpps ut på marknaden i syfte att åstadkomma explosioner eller pyrotekniska effekter.

2.   Artiklarna 9, 10 och 11 ska inte gälla för vissa preparat som är farliga enligt artikel 5, 6 eller 7 och som definieras i bilaga VII, om de i den form de släpps ut på marknaden inte utgör någon fysikalisk-kemisk risk eller någon risk för hälsan eller miljön.

3.   Vidare får medlemsstaterna

| a) | tillåta att märkning som krävs enligt artikel 10 sker på annat lämpligt sätt på förpackningar som är för små eller på annat sätt olämpliga för märkning enligt artikel 11.1 och 11.2, |
| --- | --- |

a)

tillåta att märkning som krävs enligt artikel 10 sker på annat lämpligt sätt på förpackningar som är för små eller på annat sätt olämpliga för märkning enligt artikel 11.1 och 11.2,

| b) | trots bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 tillåta att förpackningar till farliga preparat som är klassificerade som hälsoskadliga, synnerligen brandfarliga, mycket brandfarliga, brandfarliga, irriterande eller oxiderande inte märks eller märks på annat sätt, om de innehåller så små mängder att det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för de personer som hanterar dessa preparat eller för andra personer, |
| --- | --- |

b)

trots bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 tillåta att förpackningar till farliga preparat som är klassificerade som hälsoskadliga, synnerligen brandfarliga, mycket brandfarliga, brandfarliga, irriterande eller oxiderande inte märks eller märks på annat sätt, om de innehåller så små mängder att det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för de personer som hanterar dessa preparat eller för andra personer,

| c) | trots bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 tillåta att förpackningar till preparat som är klassificerade i enlighet med artikel 7 inte märks eller märks på annat sätt, om de innehåller så små mängder att det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för miljön, |
| --- | --- |

c)

trots bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 tillåta att förpackningar till preparat som är klassificerade i enlighet med artikel 7 inte märks eller märks på annat sätt, om de innehåller så små mängder att det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för miljön,

| d) | trots bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 tillåta att förpackningar till farliga preparat som inte anges i leden b eller c märks på annat lämpligt sätt, om förpackningarna är för små för märkning enligt artiklarna 10 och 11 och det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för de personer som hanterar dessa preparat eller för andra personer. |
| --- | --- |

d)

trots bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 tillåta att förpackningar till farliga preparat som inte anges i leden b eller c märks på annat lämpligt sätt, om förpackningarna är för små för märkning enligt artiklarna 10 och 11 och det inte finns någon anledning att befara att de utgör någon fara för de personer som hanterar dessa preparat eller för andra personer.

När denna punkt tillämpas får andra symboler, farobeteckningar, riskfraser (R-fraser) eller skyddsanvisningar (S-fraser) än de som anges i detta direktiv inte användas.

4.   Om en medlemsstat tillämpar någon av de möjligheter som anges i punkt 3 ska den omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta. 1 Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 för att ändra bilaga V på grundval av informationen i en sådan underrättelse.

Artikel 13

Artikel 13

Distansförsäljning

All reklam för ett preparat som omfattas av detta direktiv, vilken gör det möjligt för en enskild person att ingå ett köpavtal utan att först ha sett etiketten till detta preparat, ska ange den eller de typer av fara som anges på etiketten. Detta krav påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (28).

28

Artikel 14

Artikel 14

Konfidentialitet avseende kemiska namn

Om den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden kan visa att uppgiften på etiketten eller i säkerhetsdatabladet om den kemiska identiteten hos ett ämne som uteslutande är klassificerat som

| — | irriterande, med undantag av preparat som tillskrivs R41, eller irriterande i kombination med en eller flera av de övriga egenskaper som anges i artikel 10.3 c iv, eller |
| --- | --- |

—

irriterande, med undantag av preparat som tillskrivs R41, eller irriterande i kombination med en eller flera av de övriga egenskaper som anges i artikel 10.3 c iv, eller

| — | hälsoskadligt eller hälsoskadligt i kombination med en eller flera av de egenskaper som anges i artikel 10.3 c iv och som uteslutande har akut dödliga effekter, |
| --- | --- |

—

hälsoskadligt eller hälsoskadligt i kombination med en eller flera av de egenskaper som anges i artikel 10.3 c iv och som uteslutande har akut dödliga effekter,

medför att den konfidentiella beskaffenheten hos hans immateriella egendom riskeras, får denna person i enlighet med bestämmelserna i bilaga VI tillåtas att hänvisa till ämnet genom ett namn som identifierar de viktigaste funktionella kemiska grupperna eller genom ett alternativt namn. Detta förfarande får inte tillämpas om det berörda ämnet har tilldelats ett unionsgränsvärde.

Om den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden vill utnyttja bestämmelserna om konfidentialitet ska han göra en begäran till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där preparatet först ska släppas ut på marknaden.

Denna begäran ska göras i enlighet med bestämmelserna i bilaga VI och ska innehålla de uppgifter som krävs i det formulär som redovisas i del A i bilaga VI. Den behöriga myndigheten kan likväl begära ytterligare uppgifter från den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden, om uppgiften visar sig vara nödvändig för att bedöma begärans giltighet.

Myndigheten i den medlemsstat som har mottagit en ansökan om konfidentialitet ska underrätta den sökande om sitt beslut. Den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden ska översända en kopia av detta beslut till var och en av de medlemsstater i vilka han vill släppa ut produkten på marknaden.

De konfidentiella uppgifter som myndigheterna i en medlemsstat eller kommissionen får kännedom om ska hållas hemliga.

I samtliga fall gäller att sådana uppgifter

| — | får lämnas ut endast till den eller de behöriga myndigheter som ansvarar för mottagandet av de uppgifter som krävs för att bedöma de förutsebara risker som preparaten kan medföra för människan och miljön och för bedömningen av huruvida uppgifterna överensstämmer med kraven i detta direktiv, |
| --- | --- |

—

får lämnas ut endast till den eller de behöriga myndigheter som ansvarar för mottagandet av de uppgifter som krävs för att bedöma de förutsebara risker som preparaten kan medföra för människan och miljön och för bedömningen av huruvida uppgifterna överensstämmer med kraven i detta direktiv,

| — | dock får röjas för sådana personer som är direkt engagerade i administrativa eller rättsliga förfaranden som innefattar sanktioner och som genomförs i syfte att kontrollera ämnen som släppts ut på marknaden, samt för personer som deltar i eller ska höras i samband med lagstiftningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

dock får röjas för sådana personer som är direkt engagerade i administrativa eller rättsliga förfaranden som innefattar sanktioner och som genomförs i syfte att kontrollera ämnen som släppts ut på marknaden, samt för personer som deltar i eller ska höras i samband med lagstiftningsförfaranden.

Artikel 15

Artikel 15

Medlemsstaternas rätt att föreskriva regler om arbetarskydd

Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att, i enlighet med fördraget, föreskriva de krav som de bedömer vara nödvändiga för att säkerställa skyddet för arbetstagare när de använder de farliga preparaten i fråga, om föreskrifterna inte medför att klassificeringen, förpackningen och märkningen av de farliga preparaten ändras i förhållande till bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 16

Artikel 16

Organ som ska ta emot uppgifter i hälsofrågor

Medlemsstaterna ska utse det eller de organ som ska ta emot uppgifter, däribland uppgifter om kemisk sammansättning, om preparat som släpps ut på marknaden och som betraktas som farliga på grund av deras påverkan på hälsan eller på grund av deras fysikalisk-kemiska effekter.

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de utsedda organen ger nödvändiga garantier för att de mottagna uppgifterna behandlas konfidentiellt. Dessa uppgifter får endast användas för att tillmötesgå begäran i medicinskt syfte för åtgärder av såväl förebyggande som botande karaktär, särskilt i nödsituationer.

Medlemsstaterna ska säkerställa att uppgifterna inte används i andra syften.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de organ som utses har tillgång till alla de uppgifter från tillverkaren, eller den person som är ansvarig för att preparatet släpps ut på marknaden, som de behöver för att kunna utföra sina uppgifter.

Artikel 17

Artikel 17

Klausul om fri rörlighet

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser i annan unionslagstiftning får medlemsstaterna inte förbjuda, begränsa eller hindra att preparat släpps ut på marknaden på grund av deras klassificering, förpackning och märkning om dessa preparat uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 18

Artikel 18

Skyddsklausul

1.   Om en medlemsstat på goda grunder anser att ett preparat, trots att det uppfyller bestämmelserna i detta direktiv, utgör en fara för människor eller miljön av skäl som hänför sig till bestämmelserna i detta direktiv, får den tillfälligt förbjuda att detta preparat släpps ut på marknaden inom det egna territoriet eller föreskriva särskilda villkor för detta. Den ska omedelbart underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta och motivera sitt beslut.

2.   I det fall som avses i punkt 1 ska kommissionen snarast möjligt samråda med medlemsstaterna.

3.   Kommissionen ska besluta genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.2.

Artikel 19

Artikel 19

Anpassning till teknisk utveckling

Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 för att anpassa bilagorna I–VII till den tekniska utvecklingen.

Artikel 20

Artikel 20

Delegeringens utövande

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 10.4, 12.4 och 19 ska ges till kommissionen tills vidare från och med ... (*).

*

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 10.4, 12.4 och 19 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Europeiska unionens officiella tidning

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 10.4, 12.4 och 19 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med en månad

  två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 1]

en månad

två månader

[Ändr. 1]

Artikel 21

Artikel 21

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 29.1 i direktiv 67/548/EEG. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 22

Artikel 22

Upphävande

Direktiv 1999/45/EG, i dess lydelse enligt de akter som anges i del A i bilaga VIII, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga VIII till det upphävda direktivet och i del B i bilaga VIII till detta direktiv.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga IX.

Artikel 23

Artikel 23

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 24

Artikel 24

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 203.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 januari 2013.

2

(3)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

3

(4)  Se del A i bilaga VIII.

4

(5)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 33.

5

(6)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

7

(8)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

8

(9)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

9

(10)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 850.

10

(11)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

11

(12)  EGT L 225, 21.8.2001, s. 1.

12

(13)  EGT L 355, 30.12.1998, s. 1.

13

(14)  EGT L 154, 5.6.1992, s. 1.

14

(15)  EGT L 110, 4.5.1993, s. 20.

15

(16)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

16

(17)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.

17

(18)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

18

(19)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

19

(20)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

20

(21)  EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.

21

(22)  EUT L 142, 31.5.2008, s. 1.

22

(23)  EGT L 147, 9.6.1975, s. 40.

23

(24)  EUT L 155, 11.6.2011, s. 1.

24

(25)  EUT L 155, 11.6.2011, s. 67.

25

(26)  EUT L 50, 20.2.2004, s. 44.

26

(27)  EUT L 155, 11.6.2011, s. 176.

27

(28)  EGT L 144, 4.6.1997, s. 19.

28

(*)  Datum för detta direktivs ikraftträdande.

*

BILAGA I

METODER FÖR BEDÖMNING AV ETT PREPARATS FYSIKALISK-KEMISKA EGENSKAPER I ENLIGHET MED ARTIKEL 5

DEL A

Undantag från de testmetoder som anges i del A i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008

Se punkt 2.2.5 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

DEL B

Alternativa beräkningsmetoder

B.1   Icke gasformiga preparat

| 1. | Metod för att fastställa de oxiderande egenskaperna hos preparat som innehåller organiska peroxider
  Se punkt 2.2.2.1 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

1.

Metod för att fastställa de oxiderande egenskaperna hos preparat som innehåller organiska peroxider

Se punkt 2.2.2.1 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

B.2   Gasformiga preparat

| 1. | Metod för att fastställa oxiderande egenskaper
  Se punkt 9.1.1.2 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

1.

Metod för att fastställa oxiderande egenskaper

Se punkt 9.1.1.2 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

| 2. | Metod för att fastställa brandfarliga egenskaper
  Se punkt 9.1.1.1 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

2.

Metod för att fastställa brandfarliga egenskaper

Se punkt 9.1.1.1 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

BILAGA II

METODER FÖR BEDÖMNING AV ETT PREPARATS HÄLSOFARLIGHET I ENLIGHET MED ARTIKEL 6

Inledning

Det måste göras en bestämning av alla former av hälsofarlighet som motsvarar hälsofarligheten hos de ämnen som ingår i ett preparat. Den konventionella metod som beskrivs i delarna A och B i denna bilaga är en beräkningsmetod som kan tillämpas på alla preparat och som beaktar alla hälsofaror hos de ämnen som ingår i preparatet. I detta syfte har de hälsofarliga effekterna indelats i

| 1. | akut dödliga effekter, |
| --- | --- |

1.

akut dödliga effekter,

| 2. | icke-dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering, |
| --- | --- |

2.

icke-dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering,

| 3. | allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering, |
| --- | --- |

3.

allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering,

| 4. | frätande effekter, irriterande effekter, |
| --- | --- |

4.

frätande effekter, irriterande effekter,

| 5. | sensibiliserande effekter, |
| --- | --- |

5.

sensibiliserande effekter,

| 6. | cancerframkallande effekter, mutagena effekter, reproduktionstoxiska effekter. |
| --- | --- |

6.

cancerframkallande effekter, mutagena effekter, reproduktionstoxiska effekter.

Ett preparats inverkan på hälsan ska bedömas i enlighet med artikel 6.1 a genom den konventionella metod som beskrivs i delarna A och B i denna bilaga med användning av individuella koncentrationsgränser.

| a) | När de farliga ämnen som förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 tillskrivs de koncentrationsgränser som behövs för att man ska kunna tillämpa den bestämningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga, måste dessa koncentrationsgränser användas. |
| --- | --- |

a)

När de farliga ämnen som förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 tillskrivs de koncentrationsgränser som behövs för att man ska kunna tillämpa den bestämningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga, måste dessa koncentrationsgränser användas.

| b) | När de farliga ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan de koncentrationsgränser som är nödvändiga för tillämpning av den bedömningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga, ska koncentrationsgränserna tillskrivas dem i enlighet med specifikationerna i del B i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

När de farliga ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan de koncentrationsgränser som är nödvändiga för tillämpning av den bedömningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga, ska koncentrationsgränserna tillskrivas dem i enlighet med specifikationerna i del B i denna bilaga.

Klassificeringsförfarandet anges i del A i denna bilaga.

Klassificeringen av ämnet/ämnena och den därav följande klassificeringen av preparatet uttrycks

| — | antingen genom en symbol eller en eller flera riskfraser, eller |
| --- | --- |

—

antingen genom en symbol eller en eller flera riskfraser, eller

| — | genom kategorier (kategori 1, kategori 2, kategori 3), som också tillskrivs riskfraser när ämnen och preparat visar sig vara cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Därför är det viktigt att förutom symbolen beakta alla de fraser som betecknar särskilda risker vilka tillskrivs varje ämne som beaktas. |
| --- | --- |

—

genom kategorier (kategori 1, kategori 2, kategori 3), som också tillskrivs riskfraser när ämnen och preparat visar sig vara cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Därför är det viktigt att förutom symbolen beakta alla de fraser som betecknar särskilda risker vilka tillskrivs varje ämne som beaktas.

Den systematiska bestämningen av farlig inverkan på hälsan uttrycks med hjälp av koncentrationsgränser uttryckta i vikt/viktprocent utom för gasformiga preparat där de uttrycks som volym/volymprocent tillsammans med klassificeringen av ämnet.

Där de inte anges i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 är de koncentrationsgränser som ska beaktas vid tillämpningen av denna konventionella metod de som anges i del B i denna bilaga.

DEL A

Förfarande för bedömning av hälsofarlighet

Bedömningen ska ske stegvis enligt följande:

1.   Följande preparat ska klassificeras som mycket toxiska

| 1.1 | på grund av sina akut dödliga effekter och tillskrivs symbolen ”T+”, farobeteckningen ”mycket toxisk” samt riskfraserna R26, R27 eller R28: |
| --- | --- |

1.1

på grund av sina akut dödliga effekter och tillskrivs symbolen ”T+”, farobeteckningen ”mycket toxisk” samt riskfraserna R26, R27 eller R28:

| 1.1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som mycket toxiska och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

1.1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som mycket toxiska och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 1 i denna bilaga (tabell 1 och 1a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 1 i denna bilaga (tabell 1 och 1a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 1.1.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som mycket toxiskt, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 1.1.1 a eller 1.1.1 b, när




  där:








  PT+ | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje mycket toxiskt ämne i preparat, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LT+ | = | är den för varje mycket toxiskt ämne fastställda gränsen för mycket toxisk, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

1.1.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som mycket toxiskt, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 1.1.1 a eller 1.1.1 b, när

Image

där:

PT+

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje mycket toxiskt ämne i preparat, och

LT+

=

är den för varje mycket toxiskt ämne fastställda gränsen för mycket toxisk, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 1.2 | på grund av sina icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering och tillskrivs symbolen ”T+”, farobeteckningen ”mycket toxisk” samt riskfrasen R39/exponeringsväg:
  preparat som innehåller minst ett farligt ämne som förorsakar sådana effekter, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

1.2

på grund av sina icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering och tillskrivs symbolen ”T+”, farobeteckningen ”mycket toxisk” samt riskfrasen R39/exponeringsväg:

preparat som innehåller minst ett farligt ämne som förorsakar sådana effekter, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 2 i denna bilaga (tabell 2 och 2a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 2 i denna bilaga (tabell 2 och 2a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser.

2.   Följande preparat ska klassificeras som toxiska

| 2.1 | på grund av sina akut dödliga effekter och tillskrivs symbolen ”T” och farobeteckningen ”toxisk” samt riskfraserna R23, R24 eller R25: |
| --- | --- |

2.1

på grund av sina akut dödliga effekter och tillskrivs symbolen ”T” och farobeteckningen ”toxisk” samt riskfraserna R23, R24 eller R25:

| 2.1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som mycket toxiska eller toxiska och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som mycket toxiska eller toxiska och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 1 i denna bilaga (tabell 1 och 1a), om ämnet eller ämnena inte företecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 1 i denna bilaga (tabell 1 och 1a), om ämnet eller ämnena inte företecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 2.1.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som mycket toxiska eller toxiska, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 2.1.1 a eller 2.1.1 b, när




  där:








  PT+ | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje mycket toxiskt ämne i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje toxiskt ämne i preparatet, och |
| LT | = | är den för varje mycket toxiskt eller toxiskt ämne fastställda respektive gränsen för toxisk, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

2.1.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som mycket toxiska eller toxiska, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 2.1.1 a eller 2.1.1 b, när

Image

där:

PT+

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje mycket toxiskt ämne i preparatet,

PT

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje toxiskt ämne i preparatet, och

LT

=

är den för varje mycket toxiskt eller toxiskt ämne fastställda respektive gränsen för toxisk, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 2.2 | på grund av sina icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering och tillskrivs symbolen ”T”, farobeteckningen ”toxisk” samt riskfrasen R39/exponeringsväg:
  preparat som innehåller minst ett farligt ämne som klassificeras som mycket toxiskt eller toxiskt och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

2.2

på grund av sina icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering och tillskrivs symbolen ”T”, farobeteckningen ”toxisk” samt riskfrasen R39/exponeringsväg:

preparat som innehåller minst ett farligt ämne som klassificeras som mycket toxiskt eller toxiskt och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 2 i denna bilaga (tabell 2 och 2a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 2 i denna bilaga (tabell 2 och 2a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 2.3 | på grund av sina långsiktiga effekter och tillskrivs symbolen ”T”, farobeteckningen ”toxisk” samt riskfrasen R48/exponeringsväg:
  preparat som innehåller minst ett farligt ämne som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

2.3

på grund av sina långsiktiga effekter och tillskrivs symbolen ”T”, farobeteckningen ”toxisk” samt riskfrasen R48/exponeringsväg:

preparat som innehåller minst ett farligt ämne som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B punkt 3 i denna bilaga (tabell 3 och 3a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B punkt 3 i denna bilaga (tabell 3 och 3a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

3.   Följande preparat ska klassificeras som skadliga

| 3.1 | på grund av sina akut dödliga effekter och tillskrivs symbolen ”Xn” och farobeteckningen ”skadlig” samt riskfraserna R20, R21 eller R22: |
| --- | --- |

3.1

på grund av sina akut dödliga effekter och tillskrivs symbolen ”Xn” och farobeteckningen ”skadlig” samt riskfraserna R20, R21 eller R22:

| 3.1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som mycket toxiska, toxiska eller skadliga och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

3.1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som mycket toxiska, toxiska eller skadliga och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 1 i denna bilaga (tabell 1 och 1a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 1 i denna bilaga (tabell 1 och 1a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 3.1.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som mycket toxiskt, toxiskt eller skadligt, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 3.1.1 a eller 3.1.1 b, när




  där:








  PT+ | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje mycket toxiskt ämne i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje toxiskt ämne i preparatet, |
| PXn | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje skadligt ämne i preparatet, och |
| LXn | = | är den för varje mycket toxiskt, toxiskt eller skadligt ämne fastställda respektive gränsen för skadlig, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

3.1.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som mycket toxiskt, toxiskt eller skadligt, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 3.1.1 a eller 3.1.1 b, när

Image

där:

PT+

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje mycket toxiskt ämne i preparatet,

PT

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje toxiskt ämne i preparatet,

PXn

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje skadligt ämne i preparatet, och

LXn

=

är den för varje mycket toxiskt, toxiskt eller skadligt ämne fastställda respektive gränsen för skadlig, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 3.2 | på grund av att de kan ge akuta skador på lungorna vid förtäring och tillskrivs symbolen ”Xn” och farobeteckningen ”skadlig” och riskfrasen R65: |
| --- | --- |

3.2

på grund av att de kan ge akuta skador på lungorna vid förtäring och tillskrivs symbolen ”Xn” och farobeteckningen ”skadlig” och riskfrasen R65:

preparat som klassificeras som skadliga enligt de kriterier som specificeras i punkt 3.2.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG. När den konventionella metoden tillämpas i enlighet med punkt 3.1 i denna del ska ingen hänsyn tas till klassificeringen av ämnen som R65,

| 3.3 | på grund av sina icke-dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering och tillskrivs symbolen ”Xn”, farobeteckningen ”skadlig” samt riskfrasen 1 R68/exponeringsväg:
  preparat som innehåller minst ett farligt ämne som klassificeras som toxiskt, mycket toxiskt eller skadligt och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

3.3

på grund av sina icke-dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering och tillskrivs symbolen ”Xn”, farobeteckningen ”skadlig” samt riskfrasen 1 R68/exponeringsväg:

preparat som innehåller minst ett farligt ämne som klassificeras som toxiskt, mycket toxiskt eller skadligt och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 2 i denna bilaga (tabell 2 och 2a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 2 i denna bilaga (tabell 2 och 2a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 3.4 | på grund av sina långsiktiga effekter och tillskrivs symbolen ”Xn”, farobeteckningen ”skadlig” samt riskfrasen R48/exponeringsväg:
  preparat som innehåller minst ett farligt ämne som klassificeras som ”toxiskt” eller ”skadligt” och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

3.4

på grund av sina långsiktiga effekter och tillskrivs symbolen ”Xn”, farobeteckningen ”skadlig” samt riskfrasen R48/exponeringsväg:

preparat som innehåller minst ett farligt ämne som klassificeras som ”toxiskt” eller ”skadligt” och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 3 i denna bilaga (tabell 3 och 3a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 3 i denna bilaga (tabell 3 och 3a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser.

4.   Följande preparat ska klassificeras som frätande

| 4.1 | och tillskrivs symbolen ”C”, farobeteckningen ”frätande” och riskfrasen R35: |
| --- | --- |

4.1

och tillskrivs symbolen ”C”, farobeteckningen ”frätande” och riskfrasen R35:

| 4.1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som frätande och som tillskrivs frasen R35 i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

4.1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som frätande och som tillskrivs frasen R35 i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 4.1.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 4.1.1 a eller 4.1.1 b, när




  där:








  PC, R35 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs riskfrasen R35 i preparatet, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LC, R35 | = | är den för varje frätande ämne med riskfrasen R35 fastställda gränsen för frätande med R35, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

4.1.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 4.1.1 a eller 4.1.1 b, när

Image

där:

PC, R35

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs riskfrasen R35 i preparatet, och

LC, R35

=

är den för varje frätande ämne med riskfrasen R35 fastställda gränsen för frätande med R35, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 4.2 | och tillskrivs symbolen ”C”, farobeteckningen ”frätande” samt riskfrasen R34: |
| --- | --- |

4.2

och tillskrivs symbolen ”C”, farobeteckningen ”frätande” samt riskfrasen R34:

| 4.2.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som frätande och som tillskrivs riskfrasen R35 eller R34, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

4.2.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som frätande och som tillskrivs riskfrasen R35 eller R34, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 4.2.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 4.2.1 a eller 4.2.1 b, när




  där:








  PC, R35 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet, och |
| LC, R34 | = | är den för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34 fastställda respektive gränsen för frätande, uttryckt i viktprocent eller volymprocent. |

4.2.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, så att koncentrationerna var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 4.2.1 a eller 4.2.1 b, när

Image

där:

PC, R35

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet,

PC, R34

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet, och

LC, R34

=

är den för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34 fastställda respektive gränsen för frätande, uttryckt i viktprocent eller volymprocent.

5.   Följande preparat ska klassificeras som irriterande:

| 5.1 | preparat som medför risk för allvarlig skada på ögonen och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R41, |
| --- | --- |

5.1

preparat som medför risk för allvarlig skada på ögonen och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R41,

| 5.1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R41, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

5.1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R41, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 5.1.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R41 eller klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt 5.1.1 a eller 5.1.1 b när




  där:








  PC, R35 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet, |
| PXi, R41 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R41 i preparatet, och |
| LXi, R41 | = | är den för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34, eller irriterande ämne som tillskrivs frasen R41, fastställda respektive gränsen för irriterande med R41, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

5.1.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R41 eller klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt 5.1.1 a eller 5.1.1 b när

Image

där:

PC, R35

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet,

PC, R34

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet,

PXi, R41

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R41 i preparatet, och

LXi, R41

=

är den för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34, eller irriterande ämne som tillskrivs frasen R41, fastställda respektive gränsen för irriterande med R41, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 5.2 | preparat som irriterar ögonen och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R36, |
| --- | --- |

5.2

preparat som irriterar ögonen och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R36,

| 5.2.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, eller irriterande och tillskrivs frasen R41 eller R36, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

5.2.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, eller irriterande och tillskrivs frasen R41 eller R36, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 5.2.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R41 eller R36 eller som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34 i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 5.2.1 a eller 5.2.1 b, när




  där:








  PC, R35 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet, |
| PXi, R41 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R41 i preparatet, |
| PXi, R36 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R36 i preparatet, och |
| LXi, R36 | = | är den för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34, eller irriterande ämne som tillskrivs frasen R41 eller R36, fastställda respektive gränsen för irriterande med R36, uttryckt i viktprocent eller volymprocent. |

5.2.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R41 eller R36 eller som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34 i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 5.2.1 a eller 5.2.1 b, när

Image

där:

PC, R35

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet,

PC, R34

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet,

PXi, R41

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R41 i preparatet,

PXi, R36

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R36 i preparatet, och

LXi, R36

=

är den för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34, eller irriterande ämne som tillskrivs frasen R41 eller R36, fastställda respektive gränsen för irriterande med R36, uttryckt i viktprocent eller volymprocent.

| 5.3 | preparat som irriterar huden och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R38, |
| --- | --- |

5.3

preparat som irriterar huden och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R38,

| 5.3.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R38 eller som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

5.3.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R38 eller som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 5.3.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R38 eller som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34 i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 5.3.1 a eller 5.3.1 b, när




  där:








  PC, R35 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet, |
| PXi, R38 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R38 i preparatet, och |
| LXi, R38 | = | är den för varje frätande ämne som tillskrivs gränsvärdet R35 eller R34, eller irriterande ämne som tillskrivs frasen R38, fastställda respektive gränsen för irriterande med R38, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

5.3.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R38 eller som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34 i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 5.3.1 a eller 5.3.1 b, när

Image

där:

PC, R35

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet,

PC, R34

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet,

PXi, R38

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R38 i preparatet, och

LXi, R38

=

är den för varje frätande ämne som tillskrivs gränsvärdet R35 eller R34, eller irriterande ämne som tillskrivs frasen R38, fastställda respektive gränsen för irriterande med R38, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 5.4 | preparat som irriterar andningsorganen och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R37, |
| --- | --- |

5.4

preparat som irriterar andningsorganen och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt riskfrasen R37,

| 5.4.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som irriterande och som tillskrivs frasen R37, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

5.4.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som irriterande och som tillskrivs frasen R37, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 4 i denna bilaga (tabell 4 och 4a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser,

| 5.4.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R37, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 5.4.1 a eller 5.4.1 b, när




  där:








  PXi, R37 | = | är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs riskfrasen R37 i preparatet, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LXi, R37 | = | är den för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R37 fastställda gränsen för irriterande, uttryckt i viktprocent eller volymprocent, |

5.4.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R37, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs i punkt 5.4.1 a eller 5.4.1 b, när

Image

där:

PXi, R37

=

är viktprocenten eller volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs riskfrasen R37 i preparatet, och

LXi, R37

=

är den för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R37 fastställda gränsen för irriterande, uttryckt i viktprocent eller volymprocent,

| 5.4.3 | gasformiga preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R37 eller klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34 i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs under punkt 5.4.1 a eller 5.4.1 b, när




  där:








  PC, R35 | = | är volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PC, R34 | = | är volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet, |
| PXi, R37 | = | är volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R37 i preparatet, |
| LXi, R37 | = | är den för varje gasformigt frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34, eller varje gasformigt irriterande ämne som tillskrivs frasen R37, fastställda respektive gränsen för irriterande med R37, uttryckt i vikt- eller volymprocent. |

5.4.3

gasformiga preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som irriterande och tillskrivs frasen R37 eller klassificeras som frätande och tillskrivs frasen R35 eller R34 i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som fastställs under punkt 5.4.1 a eller 5.4.1 b, när

Image

där:

PC, R35

=

är volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R35 i preparatet,

PC, R34

=

är volymprocenten för varje frätande ämne som tillskrivs frasen R34 i preparatet,

PXi, R37

=

är volymprocenten för varje irriterande ämne som tillskrivs frasen R37 i preparatet,

LXi, R37

=

är den för varje gasformigt frätande ämne som tillskrivs frasen R35 eller R34, eller varje gasformigt irriterande ämne som tillskrivs frasen R37, fastställda respektive gränsen för irriterande med R37, uttryckt i vikt- eller volymprocent.

6.   Följande preparat ska klassificeras som sensibiliserande

| 6.1 | genom kontakt med huden och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt frasen R43,
  preparat som innehåller minst ett ämne som klassificeras som sensibiliserande och tillskrivs frasen R43 och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

6.1

genom kontakt med huden och tillskrivs symbolen ”Xi”, farobeteckningen ”irriterande” samt frasen R43,

preparat som innehåller minst ett ämne som klassificeras som sensibiliserande och tillskrivs frasen R43 och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 5 i denna bilaga (tabell 5 och 5a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 5 i denna bilaga (tabell 5 och 5a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 6.2 | genom inandning och tillskrivs symbolen ”Xn”, farobeteckningen ”skadlig” samt frasen R42,
  preparat som innehåller minst ett ämne som klassificeras som sensibiliserande och tillskrivs frasen R42 och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

6.2

genom inandning och tillskrivs symbolen ”Xn”, farobeteckningen ”skadlig” samt frasen R42,

preparat som innehåller minst ett ämne som klassificeras som sensibiliserande och tillskrivs frasen R42 och som förorsakar sådana effekter i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 5 i denna bilaga (tabell 5 och 5a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 5 i denna bilaga (tabell 5 och 5a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

7.   Följande preparat ska klassificeras som cancerframkallande:

| 7.1 | de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R45 eller R49,
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som cancerframkallande och tillskrivs frasen R45 eller R49 vilken betecknar cancerframkallande ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R45 eller R49,

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som cancerframkallande och tillskrivs frasen R45 eller R49 vilken betecknar cancerframkallande ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 7.2 | de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen R40,
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som cancerframkallande och som tillskrivs frasen R40 vilken betecknar cancerframkallande ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

7.2

de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen R40,

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som cancerframkallande och som tillskrivs frasen R40 vilken betecknar cancerframkallande ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

8.   Följande preparat ska klassificeras som mutagena:

| 8.1 | de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R46,
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som mutagent och tillskrivs frasen R46 vilken betecknar mutagena ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R46,

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som mutagent och tillskrivs frasen R46 vilken betecknar mutagena ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 8.2 | de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen 1 R68 ,
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som mutagent och som tillskrivs frasen 1 R68 vilken betecknar mutagena ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

8.2

de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen 1 R68 ,

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som mutagent och som tillskrivs frasen 1 R68 vilken betecknar mutagena ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

9.   Följande preparat ska klassificeras som reproduktionstoxiska:

| 9.1 | de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R60 (fortplantningsförmåga),
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R60 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

9.1

de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R60 (fortplantningsförmåga),

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R60 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 eller 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 eller 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 9.2 | de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen R62 (fortplantningsförmåga),
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R62 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

9.2

de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen R62 (fortplantningsförmåga),

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R62 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 9.3 | de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R61 (utveckling),
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R61 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

9.3

de som tillhör kategori 1 eller 2 och tillskrivs symbolen ”T” samt frasen R61 (utveckling),

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R61 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 och 2, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B, punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 9.4 | de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen R63 (fosterskador),
  preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R63 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

9.4

de som tillhör kategori 3 och tillskrivs symbolen ”Xn” samt frasen R63 (fosterskador),

preparat som innehåller minst ett ämne som förorsakar sådana effekter och som klassificeras som reproduktionstoxiskt och tillskrivs frasen R63 vilken betecknar reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B punkt 6 i denna bilaga (tabell 6 och 6a), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

DEL B

Koncentrationsgränser som ska användas vid bedömning av hälsofarlighet

För varje effekt för hälsan anger den första tabellen (tabellerna 1-6) de koncentrationsgränser (uttryckta i vikt/viktprocent) som ska användas för icke-gasformiga preparat och den andra tabellen (tabellerna 1a - 6a) anger de koncentrationsgränser (uttryckta i volym/volymprocent) som ska användas för gasformiga preparat. Dessa koncentrationsgränser ska användas om det inte anges specifika koncentrationsgränser för ifrågavarande ämne i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008.

1.   Akut dödliga effekter

1.1   Icke gasformiga preparat

De koncentrationsgränser uttryckta i vikt/viktprocent som fastställs i tabell 1 bestämmer klassificeringen av preparatet i förhållande till den individuella koncentrationen av det eller de ämnen som ingår, och vars klassificering också anges.

Tabell 1

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R26, R27, R28 | koncentration ≥ 7 % | 1 % ≤ koncentration < 7 % | 0,1  % ≤ koncentration < 1 % |
| T med R23, R24, R25 | | koncentration ≥ 25 % | 3 % ≤ koncentration < 25 % |
| Xn med R20, R21, R22 | | | koncentration ≥ 25 % |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

T+

T

Xn

T+ med R26, R27, R28

koncentration ≥ 7 %

1 % ≤ koncentration < 7 %

0,1  % ≤ koncentration < 1 %

T med R23, R24, R25

koncentration ≥ 25 %

3 % ≤ koncentration < 25 %

Xn med R20, R21, R22

koncentration ≥ 25 %

Preparaten ska tillskrivas R-fraser enligt följande kriterier:

| — | Etiketten ska innehålla en eller flera av de ovannämnda R-fraserna enligt den klassificering som används. |
| --- | --- |

—

Etiketten ska innehålla en eller flera av de ovannämnda R-fraserna enligt den klassificering som används.

| — | I allmänhet ska de R-fraser väljas som gäller för det ämne eller de ämnen som förtecknas i koncentrationer som ger upphov till den strängaste klassificeringen. |
| --- | --- |

—

I allmänhet ska de R-fraser väljas som gäller för det ämne eller de ämnen som förtecknas i koncentrationer som ger upphov till den strängaste klassificeringen.

1.2   Gasformiga preparat

De koncentrationsgränser uttryckta i volym/volymprocent som fastställs i tabell 1a, bestämmer klassificeringen av de gasformiga preparaten i förhållande till den individuella koncentrationen av den eller de gaser som ingår, och vars klassificering också anges.

Tabell 1a

| Klassificering av ämnet (gas) | Klassificering av det gasformiga preparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R26, R27, R28 | koncentration ≥ 1 % | 0,2  % ≤ koncentration < 1 % | 0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % |
| T med R23, R24, R25 | | koncentration ≥ 5 % | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % |
| Xn med R20, R21, R22 | | | koncentration ≥ 5 % |

Klassificering av ämnet (gas)

Klassificering av det gasformiga preparatet

T+

T

Xn

T+ med R26, R27, R28

koncentration ≥ 1 %

0,2  % ≤ koncentration < 1 %

0,02  % ≤ koncentration < 0,2  %

T med R23, R24, R25

koncentration ≥ 5 %

0,5  % ≤ koncentration < 5 %

Xn med R20, R21, R22

koncentration ≥ 5 %

Preparaten ska tillskrivas R-fraser enligt följande kriterier:

| — | Etiketten ska innehålla en eller flera av de ovan nämnda R-fraserna enligt den klassificering som används. |
| --- | --- |

—

Etiketten ska innehålla en eller flera av de ovan nämnda R-fraserna enligt den klassificering som används.

| — | I allmänhet ska de R-fraser väljas som gäller för det ämne eller de ämnen som förtecknas i koncentrationer som ger upphov till den strängaste klassificeringen. |
| --- | --- |

—

I allmänhet ska de R-fraser väljas som gäller för det ämne eller de ämnen som förtecknas i koncentrationer som ger upphov till den strängaste klassificeringen.

2.   Icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering

2.1   Icke gasformiga preparat

För ämnen som förorsakar icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering (R39/exponeringsväg – 1 R68/exponeringsväg), bestämmer de individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 2, uttryckta i vikt/viktprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 2

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R39/exponeringsväg | koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk | 1 % ≤ koncentration < 10 % R39 (*) obligatorisk | 0,1  % ≤ koncentration < 1 % 1 R68 (*) obligatorisk |
| T med R39/exponeringsväg | | koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk | 1 % ≤ koncentration < 10 % 1 R68 (*) obligatorisk |
| Xn med 1 R68/exponeringsväg | | | koncentration ≥ 10 % 1 R68 (*) obligatorisk |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

T+

T

Xn

T+ med R39/exponeringsväg

koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk

1 % ≤ koncentration < 10 % R39 (*) obligatorisk

0,1  % ≤ koncentration < 1 % 1 R68 (*) obligatorisk

T med R39/exponeringsväg

koncentration ≥ 10 % R39 (*) obligatorisk

1 % ≤ koncentration < 10 % 1 R68 (*) obligatorisk

Xn med 1 R68/exponeringsväg

koncentration ≥ 10 % 1 R68 (*) obligatorisk

2.2   Gasformiga preparat

För gaser som förorsakar icke dödliga irreversibla effekter efter en enda exponering (R39/exponeringsväg, 1 R68/exponeringsväg), bestämmer de individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 2a, uttryckta i volym/volymprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 2a

| Klassificering av ämnet (gas) | Klassificering av det gasformiga preparatet |
| --- | --- |
| T+ | T | Xn |
| T+ med R39/exponeringsväg | koncentration ≥ 1 % R39 (**) obligatorisk | 0,2  % ≤ koncentration < 1 % R39 (**) obligatorisk | 0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % 1 R68 (**) obligatorisk |
| T med R39/exponeringsväg | | koncentration ≥ 5 % R39 (**) obligatorisk | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % 1 R68 (**) obligatorisk |
| Xn med 2 R68/exponeringsväg | | | koncentration ≥ 5 % 1 R68 (**) obligatorisk |

Klassificering av ämnet (gas)

Klassificering av det gasformiga preparatet

T+

T

Xn

T+ med R39/exponeringsväg

koncentration ≥ 1 % R39 (**) obligatorisk

0,2  % ≤ koncentration < 1 % R39 (**) obligatorisk

0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % 1 R68 (**) obligatorisk

T med R39/exponeringsväg

koncentration ≥ 5 % R39 (**) obligatorisk

0,5  % ≤ koncentration < 5 % 1 R68 (**) obligatorisk

Xn med 2 R68/exponeringsväg

koncentration ≥ 5 % 1 R68 (**) obligatorisk

3.   Allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering

3.1   Icke gasformiga preparat

För ämnen som förorsakar allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering (R48/exponeringsväg), bestämmer de individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 3, uttryckta i vikt/viktprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 3

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T med R48/exponeringsväg | koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk | 1 % ≤ koncentration < 10 % R48 (***) obligatorisk |
| Xn med R48/exponeringsväg | | koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

T

Xn

T med R48/exponeringsväg

koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk

1 % ≤ koncentration < 10 % R48 (***) obligatorisk

Xn med R48/exponeringsväg

koncentration ≥ 10 % R48 (***) obligatorisk

3.2   Gasformiga preparat

För gaser som förorsakar allvarliga effekter efter upprepad eller långvarig exponering (R48/exponeringsväg), bestämmer de individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 3a uttryckta i volym/volymprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 3a

| Klassificering av ämnet (gas) | Klassificering av det gasformiga preparatet |
| --- | --- |
| T | Xn |
| T med R48/exponeringsväg | koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % R48 (****) obligatorisk |
| Xn med R48/exponeringsväg | | koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk |

Klassificering av ämnet (gas)

Klassificering av det gasformiga preparatet

T

Xn

T med R48/exponeringsväg

koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk

0,5  % ≤ koncentration < 5 % R48 (****) obligatorisk

Xn med R48/exponeringsväg

koncentration ≥ 5 % R48 (****) obligatorisk

4.   Frätande och irriterande effekter, inbegripet allvarlig skada på ögonen

4.1   Icke gasformiga preparat

För ämnen som förorsakar frätande effekter (R34 – R35) eller irriterande effekter (R36, R37, R38, R41), bestämmer de individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 4, uttryckta i vikt/viktprocent i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 4

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| C med R35 | C med R34 | Xi med R41 | Xi med R36, R37, R38 |
| C med R35 | koncentration ≥ 10 % R35 obligatorisk | 5 % ≤ koncentration < 10 % R34 obligatorisk | 5 % (*****) | 1 % ≤ koncentration < 5 % R36/38 obligatorisk |
| C med R34 | | koncentration ≥ 10 % R34 obligatorisk | 10 % (*****) | 5 % ≤ koncentration < 10 % R36/38 obligatorisk |
| Xi med R41 | | | koncentration ≥ 10 % R41 obligatorisk | 5 % ≤ koncentration < 10 % R36 obligatorisk |
| Xi med R36, R37, R38 | | | | koncentration ≥ 20 % R36, R37, R38 är obligatoriska med hänsyn till den aktuella koncentrationen om de gäller för ifrågavarande ämnen |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

C med R35

C med R34

Xi med R41

Xi med R36, R37, R38

C med R35

koncentration ≥ 10 % R35 obligatorisk

5 % ≤ koncentration < 10 % R34 obligatorisk

5 % (*****)

1 % ≤ koncentration < 5 % R36/38 obligatorisk

C med R34

koncentration ≥ 10 % R34 obligatorisk

10 % (*****)

5 % ≤ koncentration < 10 % R36/38 obligatorisk

Xi med R41

koncentration ≥ 10 % R41 obligatorisk

5 % ≤ koncentration < 10 % R36 obligatorisk

Xi med R36, R37, R38

koncentration ≥ 20 % R36, R37, R38 är obligatoriska med hänsyn till den aktuella koncentrationen om de gäller för ifrågavarande ämnen

| Anmärkning: | Användning av en konventionell metod vid klassificering av preparat som innehåller ämnen klassificerade som frätande eller irriterande kan leda till att faran underskattas eller överskattas om inte andra relevanta faktorer (t.ex. preparatets pH-värde) tas i beaktande. Vid klassificering av frätande ämnen ska därför instruktionerna i punkt 3.2.5 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG och artikel 6.3 (andra och tredje strecksatserna) i detta direktiv beaktas. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Användning av en konventionell metod vid klassificering av preparat som innehåller ämnen klassificerade som frätande eller irriterande kan leda till att faran underskattas eller överskattas om inte andra relevanta faktorer (t.ex. preparatets pH-värde) tas i beaktande. Vid klassificering av frätande ämnen ska därför instruktionerna i punkt 3.2.5 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG och artikel 6.3 (andra och tredje strecksatserna) i detta direktiv beaktas.

4.2   Gasformiga preparat

För gaser som förorsakar sådana effekter (R34, R35 eller R36, R37, R38, R41), bestämmer de individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 4a, uttryckta i volym/volymprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 4a

| Klassificering av ämnet (gas) | Klassificering av det gasformiga preparatet |
| --- | --- |
| C med R35 | C med R34 | Xi med R41 | Xi med R36, R37, R38 |
| C med R35 | koncentration ≥ 1 % R35 obligatorisk | 0,2  % ≤ koncentration < 1 % R34 obligatorisk | 0,2  % (******) | 0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % R36/37/38 obligatorisk |
| C med R34 | | koncentration ≥ 5 % R34 obligatorisk | 5 % (******) | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36/37/38 obligatorisk |
| Xi med R41 | | | koncentration ≥ 5 % R41 obligatorisk | 0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36 obligatorisk |
| Xi med R36, R37, R38 | | | | koncentration ≥ 5 % R36, R37, R38 obligatorisk i tillämpliga fall |

Klassificering av ämnet (gas)

Klassificering av det gasformiga preparatet

C med R35

C med R34

Xi med R41

Xi med R36, R37, R38

C med R35

koncentration ≥ 1 % R35 obligatorisk

0,2  % ≤ koncentration < 1 % R34 obligatorisk

0,2  % (******)

0,02  % ≤ koncentration < 0,2  % R36/37/38 obligatorisk

C med R34

koncentration ≥ 5 % R34 obligatorisk

5 % (******)

0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36/37/38 obligatorisk

Xi med R41

koncentration ≥ 5 % R41 obligatorisk

0,5  % ≤ koncentration < 5 % R36 obligatorisk

Xi med R36, R37, R38

koncentration ≥ 5 % R36, R37, R38 obligatorisk i tillämpliga fall

| Anmärkning: | Användning av en konventionell metod vid klassificering av preparat som innehåller ämnen klassificerade som frätande eller irriterande kan leda till att faran underskattas eller överskattas om inte andra relevanta faktorer (t.ex. preparatets pH-värde) tas i beaktande. Vid klassificering av frätande ämnen ska därför instruktionerna i punkt 3.2.5 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG och artikel 6.3 (andra och tredje strecksatserna) i detta direktiv beaktas. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Användning av en konventionell metod vid klassificering av preparat som innehåller ämnen klassificerade som frätande eller irriterande kan leda till att faran underskattas eller överskattas om inte andra relevanta faktorer (t.ex. preparatets pH-värde) tas i beaktande. Vid klassificering av frätande ämnen ska därför instruktionerna i punkt 3.2.5 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG och artikel 6.3 (andra och tredje strecksatserna) i detta direktiv beaktas.

5.   Sensibiliserande effekter

5.1   Icke gasformiga preparat

Preparat som förorsakar sådana effekter ska klassificeras som sensibiliserande och tillskrivas

| — | symbolen Xn och frasen R42 om denna effekt kan förorsakas genom inandning, |
| --- | --- |

—

symbolen Xn och frasen R42 om denna effekt kan förorsakas genom inandning,

| — | symbolen Xi och frasen R43 om denna effekt kan förorsakas genom kontakt med huden. |
| --- | --- |

—

symbolen Xi och frasen R43 om denna effekt kan förorsakas genom kontakt med huden.

De individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 5, uttryckta i vikt/viktprocent, bestämmer i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 5

| Klassificering av ämnet | Klassificering av ämnet |
| --- | --- |
| sensibiliserande med R42 | sensibiliserande med R43 |
| sensibiliserande med R42 | koncentration ≥ 1 % R42 obligatorisk | |
| sensibiliserande med R43 | | koncentration ≥ 1 % R43 obligatorisk |

Klassificering av ämnet

Klassificering av ämnet

sensibiliserande med R42

sensibiliserande med R43

sensibiliserande med R42

koncentration ≥ 1 % R42 obligatorisk

sensibiliserande med R43

koncentration ≥ 1 % R43 obligatorisk

5.2   Gasformiga preparat

Gasformiga preparat som förorsakar sådana effekter klassificeras som sensibiliserande och tillskrivs

| — | symbolen Xn och frasen R42 om denna effekt kan förorsakas genom inandning, |
| --- | --- |

—

symbolen Xn och frasen R42 om denna effekt kan förorsakas genom inandning,

| — | symbolen Xi och frasen R43 om denna effekt kan förorsakas genom kontakt med huden. |
| --- | --- |

—

symbolen Xi och frasen R43 om denna effekt kan förorsakas genom kontakt med huden.

De individuella koncentrationsgränser som fastställs i tabell 5a, uttryckta i volym/volymprocent, bestämmer i tillämpliga fall preparatets klassificering.

Tabell 5a

| Klassificering av ämnet (gas) | Klassificering av det gasformiga preparatet |
| --- | --- |
| sensibiliserande med R42 | sensibiliserande med R43 |
| sensibiliserande med R42 | koncentration ≥ 0,2  % R42 obligatorisk | |
| sensibiliserande med R43 | | koncentration ≥ 0,2  % R43 obligatorisk |

Klassificering av ämnet (gas)

Klassificering av det gasformiga preparatet

sensibiliserande med R42

sensibiliserande med R43

sensibiliserande med R42

koncentration ≥ 0,2  % R42 obligatorisk

sensibiliserande med R43

koncentration ≥ 0,2  % R43 obligatorisk

6.   Cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska effekter

6.1   Icke gasformiga preparat

För ämnen som förorsakar sådana effekter, bestämmer de koncentrationsgränser som fastställs i tabell 6, uttryckta i vikt/viktprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering. Följande symboler och riskfraser ska tillskrivas:

| Cancerframkallande kategori 1 och 2: | T; R45 eller R49 |
| --- | --- |
| Cancerframkallande kategori 3: | Xn; R40 |
| Mutagen kategori 1 och 2: | T; R46 |
| Mutagen kategori 3: | Xn; 1 R68 |
| Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 fortplantningsförmåga: | T; R60 |
| Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 fosterskador: | T; R61 |
| Reproduktionstoxisk kategori 3 fortplantningsförmåga: | Xn; R62 |
| Reproduktionstoxisk kategori 3 fosterskador: | Xn; R63 |

Cancerframkallande kategori 1 och 2:

T; R45 eller R49

Cancerframkallande kategori 3:

Xn; R40

Mutagen kategori 1 och 2:

T; R46

Mutagen kategori 3:

Xn; 1 R68

Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 fortplantningsförmåga:

T; R60

Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 fosterskador:

T; R61

Reproduktionstoxisk kategori 3 fortplantningsförmåga:

Xn; R62

Reproduktionstoxisk kategori 3 fosterskador:

Xn; R63

Tabell 6

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| Kategorierna 1 och 2 | Kategori 3 |
| Cancerogena ämnen i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49 | Koncentration ≥ 0,1  % cancerogen R45, R49 obligatorisk om tillämplig | |
| Cancerogena ämnen i kategori 3 med R40 | | Koncentration ≥ 1 % cancerogen R40 obligatorisk (om inte redan tillskriven R45
   (*******)) |
| Mutagena ämnen i kategori 1 eller 2 med R46 | Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk | |
| Mutagena ämnen i kategori 3 med R68 | | Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (om inte redan tillskriven R46) |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R60 (fortplantningsförmåga) | Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R60 obligatorisk | |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R62 (fortplantningsförmåga) | | Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R62 obligatorisk (om inte redan tillskriven R60) |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R61 (fosterskador) | Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoxisk (fosterskador) R61 obligatorisk | |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R63 (fosterskador) | | Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoxisk (fosterskador) R63 obligatorisk (om inte redan tillskriven R61) |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

Kategorierna 1 och 2

Kategori 3

Cancerogena ämnen i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49

Koncentration ≥ 0,1  % cancerogen R45, R49 obligatorisk om tillämplig

Cancerogena ämnen i kategori 3 med R40

Koncentration ≥ 1 % cancerogen R40 obligatorisk (om inte redan tillskriven R45
   (*******))

Mutagena ämnen i kategori 1 eller 2 med R46

Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk

Mutagena ämnen i kategori 3 med R68

Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (om inte redan tillskriven R46)

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R60 (fortplantningsförmåga)

Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R60 obligatorisk

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R62 (fortplantningsförmåga)

Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R62 obligatorisk (om inte redan tillskriven R60)

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R61 (fosterskador)

Koncentration ≥ 0,5  % reproduktionstoxisk (fosterskador) R61 obligatorisk

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R63 (fosterskador)

Koncentration ≥ 5 % reproduktionstoxisk (fosterskador) R63 obligatorisk (om inte redan tillskriven R61)

6.2   Gasformiga preparat

För gaser som förorsakar sådana effekter, bestämmer de koncentrationsgränser som fastställs i tabell 6a nedan, uttryckta i volym/volymprocent, i tillämpliga fall preparatets klassificering. Följande symboler och riskfraser ska tillskrivas:

| Cancerframkallande kategori 1 och 2: | T; R45 eller R49 |
| --- | --- |
| Cancerframkallande kategori 3: | Xn; R40 |
| Mutagen kategori 1 och 2: | T; R46 |
| Mutagen kategori 3: | Xn; 1 R68 |
| Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 (fortplantningsförmåga): | T; R60 |
| Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 (fosterskador): | T; R61 |
| Reproduktionstoxisk kategori 3 (fortplantningsförmåga): | Xn; R62 |
| Reproduktionstoxisk kategori 3 (fosterskador): | Xn; R63 |

Cancerframkallande kategori 1 och 2:

T; R45 eller R49

Cancerframkallande kategori 3:

Xn; R40

Mutagen kategori 1 och 2:

T; R46

Mutagen kategori 3:

Xn; 1 R68

Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 (fortplantningsförmåga):

T; R60

Reproduktionstoxisk kategori 1 och 2 (fosterskador):

T; R61

Reproduktionstoxisk kategori 3 (fortplantningsförmåga):

Xn; R62

Reproduktionstoxisk kategori 3 (fosterskador):

Xn; R63

Tabell 6a

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| Kategorierna 1 och 2 | Kategori 3 |
| Cancerogena ämnen i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49 | Koncentration ≥ 0,1  % cancerogen R45, R49 obligatorisk om tillämplig | |
| Cancerogena ämnen i kategori 3 med R40 | | Koncentration ≥ 1 % cancerogen R40 obligatorisk (om inte redan tillskriven R45
   (********)) |
| Mutagena ämnen i kategori 1 eller 2 med R46 | Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk | |
| Mutagena ämnen i kategori 3 med R68 | | Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (om inte redan tillskriven R46) |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R60 (fortplantningsförmåga) | Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R60 obligatorisk | |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R62 (fortplantningsförmåga) | | Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R62 obligatorisk (om inte redan tillskriven R60) |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R61 (fosterskador) | Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoxisk (fosterskador) R61 obligatorisk | |
| Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R63 (fosterskador) | | Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoxisk (fosterskador) R63 obligatorisk (om inte redan tillskriven R61) |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

Kategorierna 1 och 2

Kategori 3

Cancerogena ämnen i kategori 1 eller 2 med R45 eller R49

Koncentration ≥ 0,1  % cancerogen R45, R49 obligatorisk om tillämplig

Cancerogena ämnen i kategori 3 med R40

Koncentration ≥ 1 % cancerogen R40 obligatorisk (om inte redan tillskriven R45
   (********))

Mutagena ämnen i kategori 1 eller 2 med R46

Koncentration ≥ 0,1  % mutagen R46 obligatorisk

Mutagena ämnen i kategori 3 med R68

Koncentration ≥ 1 % mutagen R68 obligatorisk (om inte redan tillskriven R46)

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R60 (fortplantningsförmåga)

Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R60 obligatorisk

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R62 (fortplantningsförmåga)

Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoxisk (fortplantningsförmåga) R62 obligatorisk (om inte redan tillskriven R60)

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1 eller 2 med R61 (fosterskador)

Koncentration ≥ 0,2  % reproduktionstoxisk (fosterskador) R61 obligatorisk

Reproduktionstoxiska ämnen i kategori 3 med R63 (fosterskador)

Koncentration ≥ 1 % reproduktionstoxisk (fosterskador) R63 obligatorisk (om inte redan tillskriven R61)

---

(*)  För att ange tillförselväg/exponeringsväg (exponeringsväg) ska de kombinerade R-fraser som förtecknas under punkterna 3.2.1, 3.2.2 och 3.2.3 i märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) användas.

(**)  För att ange tillförselväg/exponeringsväg (exponeringsväg) ska de kombinerade R-fraser som förtecknas under punkterna 3.2.1, 3.2.2 och 3.2.3 i märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) användas.

(***)  För att ange tillförselvägen/exponeringsvägen (exponeringsvägen) ska de kombinerade R-fraser som förtecknas under punkterna 3.2.1, 3.2.2. och 3.2.3. i märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) användas.

(****)  För att ange tillförselväg/exponeringsväg (exponeringsväg) ska de kombinerade R-fraser som förtecknas under punkterna 3.2.1, 3.2.2 och 3.2.3 i märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) användas.

(*****)  Enligt märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) ska frätande ämnen som tillskrivs riskfras R35 eller R34 även anses ha tilldelats frasen R41. Om preparatet innehåller frätande ämnen med R35 eller R34 under de koncentrationsgränser som gäller för att preparatet ska klassificeras som frätande kan sådana ämnen bidra till att preparatet klassificeras som irriterande med R41 eller irriterande med R36.

(******)  Enligt märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) ska frätande ämnen som tillskrivs riskfrasen R35 eller R34 även anses ha tilldelats frasen R41. Om preparatet innehåller frätande ämnen med R35 eller R34 under de koncentrationsgränser som gäller för att preparatet ska klassificeras som frätande, kan sådana ämnen därför bidra till att preparatet klassificeras som irriterande med R41 eller irriterande med R36.

(*******)  För att ange tillförselväg/exponeringsväg (exponeringsväg) ska de kombinerade R-fraser som förtecknas under punkterna 3.2.1, 3.2.2. och 3.2.3. i märkningsguiden (bilaga VI till direktiv 67/548/EEG) användas.

(********)  Om preparatet tillskrivs R49 och R40 ska båda fraserna behållas, för R40 skiljer inte mellan exponeringsvägar, medan R49 endast avser exponering genom inandning.

BILAGA III

METODER FÖR BEDÖMNING AV ETT PREPARATS MILJÖFARLIGHET ENLIGT ARTIKEL 7

INLEDNING

Den systematiska bestämningen av samtliga miljöfarliga egenskaper uttrycks med hjälp av koncentrationsgränser uttryckta i vikt/viktprocent, utom för gasformiga preparat där de uttrycks i volym/volymprocent, tillsammans med ämnets klassificering.

I del A anges beräkningsförfarandet i enlighet med artikel 7.1 a och R-fraserna som ska tillskrivas för klassificeringen av preparaten.

I del B anges de koncentrationsgränser som ska användas vid tillämpning av den konventionella metoden samt de relevanta symbolerna och R-fraserna för klassificeringen.

I enlighet med artikel 7.1 a ska ett preparats miljöfarlighet bestämmas med hjälp av den konventionella metod som beskrivs i delarna A och B i denna bilaga, med användning av individuella koncentrationsgränser.

| a) | Om det för de farliga ämnen som anges i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 tillskrivs de koncentrationsgränser som är nödvändiga för tillämpningen av den bestämningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga ska dessa koncentrationsgränser användas. |
| --- | --- |

a)

Om det för de farliga ämnen som anges i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 tillskrivs de koncentrationsgränser som är nödvändiga för tillämpningen av den bestämningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga ska dessa koncentrationsgränser användas.

| b) | Om de farliga ämnena inte anges i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 , eller förekommer där utan de koncentrationsgränser som är nödvändiga för tillämpningen av den bedömningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga ska koncentrationsgränser tillskrivas i enlighet med specificeringen i del B i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Om de farliga ämnena inte anges i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 , eller förekommer där utan de koncentrationsgränser som är nödvändiga för tillämpningen av den bedömningsmetod som beskrivs i del A i denna bilaga ska koncentrationsgränser tillskrivas i enlighet med specificeringen i del B i denna bilaga.

I del C anges testmetoderna för bedömning av farlighet för vattenmiljö.

DEL A

Förfarande för bedömning av miljöfarlighet

a)   Vattenmiljö

I.   Konventionell metod för bedömning av farlighet när det gäller vattenmiljö

Den konventionella metoden för bedömning av farlighet när det gäller vattenmiljön tar hänsyn till alla 2 de faror som ett preparat kan innebära för denna miljö, i enlighet med nedanstående specifikationer.

Följande preparat ska klassificeras som farliga för miljön

| 1. | och tillskrivas symbolen ”N”, farobeteckningen ”farlig för miljön” samt riskfraserna R50 och R53 (R50-53) |
| --- | --- |

1.

och tillskrivas symbolen ”N”, farobeteckningen ”farlig för miljön” samt riskfraserna R50 och R53 (R50-53)

| 1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farliga för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farliga för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 1), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 1), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser.

| 1.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.1.1 a eller I.1.1 b, när




  där:








  PN, R50-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50-53 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 fastställda gränsen R50-53, uttryckt i viktprocent |

1.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.1.1 a eller I.1.1 b, när

Image

där:

PN, R50-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, och

LN, R50-53

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 fastställda gränsen R50-53, uttryckt i viktprocent

| 2. | och tillskrivs symbolen ”N”, farobeteckningen ”farlig för miljön” samt riskfraserna R51 och R53 (R51-53) om inte preparatet redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1. |
| --- | --- |

2.

och tillskrivs symbolen ”N”, farobeteckningen ”farlig för miljön” samt riskfraserna R51 och R53 (R51-53) om inte preparatet redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1.

| 2.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

2.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 1), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 1), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

| 2.2 | preparat som innehåller mera än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.2.1 a eller I.2.1 b, när




  där:








  PN, R50-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R51-53 i preparatet, och |
| LN, R51-53 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53 fastställda respektive gränsen R51-53, uttryckt i viktprocent |

2.2

preparat som innehåller mera än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.2.1 a eller I.2.1 b, när

Image

där:

PN, R50-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet,

PN, R51-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R51-53 i preparatet, och

LN, R51-53

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och som tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53 fastställda respektive gränsen R51-53, uttryckt i viktprocent

| 3. | och tillskrivs riskfraserna R52 och R53 (R52-53) om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1 eller I.2. |
| --- | --- |

3.

och tillskrivs riskfraserna R52 och R53 (R52-53) om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1 eller I.2.

| 3.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön med fraserna R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

3.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön med fraserna R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 1), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 1), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

| 3.2 | preparat som innehåller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.3.1 a eller I.3.1 b, när




  där:








  PN, R50-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R51-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R51-53 i preparatet, |
| PR52-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R52-53 i preparatet, och |
| LR52-53 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53 eller R52-53 fastställda respektive gränsen för R52-53, uttryckt i viktprocent |

3.2

preparat som innehåller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, R51-53 eller R52-53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.3.1 a eller I.3.1 b, när

Image

där:

PN, R50-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet,

PN, R51-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R51-53 i preparatet,

PR52-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R52-53 i preparatet, och

LR52-53

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 eller R51-53 eller R52-53 fastställda respektive gränsen för R52-53, uttryckt i viktprocent

| 4. | och tillskrivs symbolen ”N”, farobeteckningen ”farligt för miljön” samt riskfrasen R50 om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1 |
| --- | --- |

4.

och tillskrivs symbolen ”N”, farobeteckningen ”farligt för miljön” samt riskfrasen R50 om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1

| 4.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivas frasen R50, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

4.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivas frasen R50, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 2), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 2), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser

| 4.2 | preparat som innehåller mera än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R50, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.4.1 a eller I.4.1 b, när




  där:








  PN, R50 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R50 i preparatet, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LN, R50 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R50 fastställda gränsen R50, uttryckt i viktprocent. |

4.2

preparat som innehåller mera än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R50, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.4.1 a eller I.4.1 b, när

Image

där:

PN, R50

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R50 i preparatet, och

LN, R50

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R50 fastställda gränsen R50, uttryckt i viktprocent.

| 4.3 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R50, men som inte uppfyller kriterierna i punkt I.4.1 eller I.4.2, och som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, när




  där:








  PN, R50 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R50 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, och |
| LN, R50 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50 eller R50-53 fastställda respektive gränsen för R50, uttryckt i viktprocent |

4.3

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R50, men som inte uppfyller kriterierna i punkt I.4.1 eller I.4.2, och som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, när

Image

där:

PN, R50

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R50 i preparatet,

PN, R50-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, och

LN, R50

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50 eller R50-53 fastställda respektive gränsen för R50, uttryckt i viktprocent

| 5. | och tillskrivs riskfrasen R52 om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1, I.2, I.3 eller I.4 |
| --- | --- |

5.

och tillskrivs riskfrasen R52 om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1, I.2, I.3 eller I.4

| 5.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farliga för miljön och tillskrivs frasen R52, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

5.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farliga för miljön och tillskrivs frasen R52, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 3), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser, |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 3), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser,

| 5.2 | preparat som innehåller mera än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R52, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.5.1 a eller I.5.1 b, när




  där:








  PR52 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R52 i preparatet, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LR52 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R52 fastställda gränsen R52, uttryckt i viktprocent |

5.2

preparat som innehåller mera än ett ämne som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R52, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.5.1 a eller I.5.1 b, när

Image

där:

PR52

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R52 i preparatet, och

LR52

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R52 fastställda gränsen R52, uttryckt i viktprocent

| 6. | och tillskrivs riskfrasen R53 om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1, I.2 eller I.3 |
| --- | --- |

6.

och tillskrivs riskfrasen R53 om preparatet inte redan har klassificerats i enlighet med punkt I.1, I.2 eller I.3

| 6.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

6.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs frasen R53, i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 4), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 4), om ämnet eller ämnena inte förtecknas i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förtecknas där utan koncentrationsgränser

| 6.2 | preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.6.1 a eller I.6.1 b, när




  där:








  PR53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53 i preparatet, och |
| --- | --- | --- | --- |
| LR53 | = | är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53 fastställda gränsen för R53, uttryckt i viktprocent |

6.2

preparat som innehåller mer än ett ämne som klassificeras som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53, i koncentrationer som var för sig är lägre än de gränsvärden som anges i punkt I.6.1 a eller I.6.1 b, när

Image

där:

PR53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53 i preparatet, och

LR53

=

är den för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53 fastställda gränsen för R53, uttryckt i viktprocent

| 6.3 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som miljöfarligt och tillskrivs frasen R53, men som inte uppfyller kriterierna i punkt I.6.2, och som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, R51-53 eller R52-53 när




  där:








  PR53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53 i preparatet, |
| --- | --- | --- | --- |
| PN, R50-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet, |
| PN, R51-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R51-53 i preparatet, |
| PR52-53 | = | är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R52-53 i preparatet, och |
| LR53 | = | är den för varje ämne som tillskrivs fraserna R53 eller R50-53 eller R51-53 eller R52-53 fastställda respektive gränsen R53, uttryckt i viktprocent |

6.3

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som miljöfarligt och tillskrivs frasen R53, men som inte uppfyller kriterierna i punkt I.6.2, och som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53, R51-53 eller R52-53 när

Image

där:

PR53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs frasen R53 i preparatet,

PN, R50-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R50-53 i preparatet,

PN, R51-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R51-53 i preparatet,

PR52-53

=

är viktprocenten för varje ämne som är farligt för miljön och tillskrivs fraserna R52-53 i preparatet, och

LR53

=

är den för varje ämne som tillskrivs fraserna R53 eller R50-53 eller R51-53 eller R52-53 fastställda respektive gränsen R53, uttryckt i viktprocent

b)   Övrig miljö

1.   OZONSKIKTET

I.   Konventionell metod för bedömning av preparats farlighet för ozonskiktet

Följande preparat ska klassificeras som farliga för miljön

| 1 | och tillskrivas symbolen ”N”, farobeteckningen ”farliga för miljön” samt riskfrasen R59 |
| --- | --- |

1

och tillskrivas symbolen ”N”, farobeteckningen ”farliga för miljön” samt riskfrasen R59

| 1.1 | preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farliga för miljön och tillskrivs symbolen ”N” samt riskfrasen R59 i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än






  a) | antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller |
| --- | --- | --- |

1.1

preparat som innehåller ett eller flera ämnen som klassificeras som farliga för miljön och tillskrivs symbolen ”N” samt riskfrasen R59 i koncentrationer som var för sig är lika med eller högre än

a)

antingen den koncentration som fastställs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 för ämnet eller ämnena i fråga, eller

| b) | den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 5), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

b)

den koncentration som fastställs i del B i denna bilaga (tabell 5), om ämnet eller ämnena inte förekommer i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller förekommer där utan koncentrationsgränser.

2.   LANDMILJÖ

I.   Bedömning av preparat som är farliga för landmiljön

Klassificering av preparat med användning av nedanstående riskfraser följer när de detaljerade kriterierna för användning av fraserna har införts i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

| R54 | Toxiskt för växter |
| --- | --- |
| R55 | Toxiskt för djur |
| R56 | Toxiskt för markorganismer |
| R57 | Toxiskt för bin |
| R58 | Kan förorsaka skadliga långtidseffekter i miljön |

R54

Toxiskt för växter

R55

Toxiskt för djur

R56

Toxiskt för markorganismer

R57

Toxiskt för bin

R58

Kan förorsaka skadliga långtidseffekter i miljön

DEL B

Koncentrationsgränser som ska användas vid bedömning av miljöfarlighet

I.   För vattenmiljön

De koncentrationsgränser som fastställs i följande tabeller, uttryckta i vikt/viktprocent bestämmer klassificeringen av preparatet i förhållande till den individuella koncentrationen av det eller de ämnen som ingår, och vars klassificering också anges.

Tabell 1a

Akut toxicitet i vattenmiljö och skadliga långtidseffekter

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| N, R50-53 | N, R51-53 | R52-53 |
| N, R50-53 | se tabell 1b | se tabell 1b | se tabell 1b |
| N, R51-53 | | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn< 25 % |
| R52-53 | | | Cn ≥ 25 % |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet

N, R50-53

N, R51-53

R52-53

N, R50-53

se tabell 1b

se tabell 1b

se tabell 1b

N, R51-53

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn< 25 %

R52-53

Cn ≥ 25 %

För preparat som innehåller ett ämne med klassificeringen N, R50–53 ska de koncentrationsgränser och den därav följande klassificering som anges i tabell 1b gälla.

Tabell 1b

Akut toxicitet i vattenmiljö och skadliga långtidseffekter för ämnen som är mycket toxiska för vattenmiljön

| Värde för LC50 eller EC50 (”L(E)C50”) för ämne klassificerat som N, R50–53 (mg/l) | Klassificering av preparatet |
| --- | --- |
| N, R50-53 | N, R51-53 | R52-53 |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % | 2,5  % ≤ Cn< 25 % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % | 0,25  % ≤ Cn< 2,5  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % | 0,025  % ≤ Cn< 0,25  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % | 0,0025  % ≤ Cn< 0,025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % | 0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  % | 0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  % |
| För preparat som innehåller ämnen med lägre värde för LC50 eller EC50 än 0,00001  mg/l beräknas motsvarande koncentrationsgränser följdenligt (i tiopotensintervaller). |

Värde för LC50 eller EC50 (”L(E)C50”) för ämne klassificerat som N, R50–53 (mg/l)

Klassificering av preparatet

N, R50-53

N, R51-53

R52-53

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

2,5  % ≤ Cn< 25 %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,25  % ≤ Cn< 2,5  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,025  % ≤ Cn< 0,25  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,0025  % ≤ Cn< 0,025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

0,00025  % ≤ Cn< 0,0025  %

0,000025  % ≤ Cn< 0,00025  %

För preparat som innehåller ämnen med lägre värde för LC50 eller EC50 än 0,00001  mg/l beräknas motsvarande koncentrationsgränser följdenligt (i tiopotensintervaller).

Tabell 2

Akut toxicitet i vattenmiljö

| Värde för LC50 eller EC50 (”L(E)C50”) för ämne klassificerat som N, R50 eller som N, R50–53 (mg/l) | Klassificering av preparatet N, R50 |
| --- | --- |
| 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 | Cn ≥ 25 % |
| 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 | Cn ≥ 2,5  % |
| 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 | Cn ≥ 0,25  % |
| 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 | Cn ≥ 0,025  % |
| 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 | Cn ≥ 0,0025  % |
| För preparat som innehåller ämnen med lägre värde för LC50 eller EC50 än 0,00001  mg/l beräknas motsvarande koncentrationsgränser följdenligt (i tiopotensintervaller). |

Värde för LC50 eller EC50 (”L(E)C50”) för ämne klassificerat som N, R50 eller som N, R50–53 (mg/l)

Klassificering av preparatet N, R50

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

Cn ≥ 25 %

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

Cn ≥ 2,5  %

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

Cn ≥ 0,25  %

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Cn ≥ 0,025  %

0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

Cn ≥ 0,0025  %

För preparat som innehåller ämnen med lägre värde för LC50 eller EC50 än 0,00001  mg/l beräknas motsvarande koncentrationsgränser följdenligt (i tiopotensintervaller).

Tabell 3

Toxicitet i vattenmiljö

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet N, R52 |
| --- | --- |
| N, R52 | Cn ≥ 25 % |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet N, R52

N, R52

Cn ≥ 25 %

Tabell 4

Skadliga långtidseffekter

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet R53 |
| --- | --- |
| R53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R50-53 | Cn ≥ 25 % |
| N, R51-53 | Cn ≥ 25 % |
| R52-53 | Cn ≥ 25 % |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet R53

R53

Cn ≥ 25 %

N, R50-53

Cn ≥ 25 %

N, R51-53

Cn ≥ 25 %

R52-53

Cn ≥ 25 %

II.   För övrig miljö

De koncentrationsgränser som fastställs i följande tabeller, uttryckta i vikt/viktprocent eller för gasformiga preparat i volym/volymprocent, bestämmer klassificeringen av preparatet i förhållande till den individuella koncentrationen av det eller de ämnen som ingår, och vars klassificering också anges.

Tabell 5

Farligt för ozonskiktet

| Klassificering av ämnet | Klassificering av preparatet N, R59 |
| --- | --- |
| N med R59 | Cn ≥ 0,1  % |

Klassificering av ämnet

Klassificering av preparatet N, R59

N med R59

Cn ≥ 0,1  %

DEL C

Testmetoder för bedömning av riskerna för vattenmiljön

Klassificeringen av ett preparat görs i allmänhet enligt den konventionella metoden. Vid fastställande av akut toxicitet i vattenmiljön kan det dock i vissa fall vara lämpligt att genomföra tester på preparatet.

Resultatet av dessa tester på preparatet får endast ändra den klassificering för akut toxicitet i vattenmiljö som den konventionella metoden skulle ha lett fram till.

Om den som ansvarar för att ett preparat släpps ut på marknaden väljer sådana tester, ska det säkerställas att dessa genomförs med beaktande av kvalitetskriterierna för testmetoderna enligt del C i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008.

Testerna ska vidare genomföras enligt kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG på alla tre arterna (alger, daphnia och fisk), såvida inte preparatet redan vid test på en av arterna har placerats i den högsta riskklassen för akut toxicitet i vattenmiljö eller såvida det inte redan fanns ett testresultat innan detta direktiv trädde i kraft.

BILAGA IV

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR BEHÅLLARE SOM INNEHÅLLER PREPARAT SOM ERBJUDS ELLER SÄLJS TILL ALLMÄNHETEN

DEL A

Behållare som ska förses med barnsäkra förslutningar

| 1. | Oavsett storlek ska behållare som innehåller preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten och som är märkta som mycket toxiska, toxiska eller frätande i enlighet med artikel 10 och på de villkor som anges i artikel 6 vara försedda med barnsäkra förslutningar. |
| --- | --- |

1.

Oavsett storlek ska behållare som innehåller preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten och som är märkta som mycket toxiska, toxiska eller frätande i enlighet med artikel 10 och på de villkor som anges i artikel 6 vara försedda med barnsäkra förslutningar.

| 2. | Oavsett storlek ska behållare som innehåller preparat som är farliga att inandas (Xn, R65) och som klassificeras och märkts i enlighet med punkt 3.2.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG vara försedda med barnsäkra förslutningar, med undantag av preparat som släpps ut på marknaden i form av aerosoler eller i behållare försedda med en förseglad sprayanordning. |
| --- | --- |

2.

Oavsett storlek ska behållare som innehåller preparat som är farliga att inandas (Xn, R65) och som klassificeras och märkts i enlighet med punkt 3.2.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG vara försedda med barnsäkra förslutningar, med undantag av preparat som släpps ut på marknaden i form av aerosoler eller i behållare försedda med en förseglad sprayanordning.

| 3. | Oavsett storlek ska behållare som innehåller minst ett av nedanstående ämnen i en koncentration som är lika med eller högre än den individuellt fastställda gränsen, och som erbjuds eller säljs till allmänheten vara försedda med barnsäkra förslutningar:









  Nr | Identifiering av ämnet | Koncentrationsgräns |
| --- | --- | --- | --- |
| CAS-nr | Namn | EINECS-nr |
| 1 | 67-56-1 | Metanol | 2 006 596 | ≥ 3 % |
| 2 | 75-09-2 | Diklormetan | 2 008 389 | ≥ 1 % |

3.

Oavsett storlek ska behållare som innehåller minst ett av nedanstående ämnen i en koncentration som är lika med eller högre än den individuellt fastställda gränsen, och som erbjuds eller säljs till allmänheten vara försedda med barnsäkra förslutningar:

Nr

Identifiering av ämnet

Koncentrationsgräns

CAS-nr

Namn

EINECS-nr

1

67-56-1

Metanol

2 006 596

≥ 3 %

2

75-09-2

Diklormetan

2 008 389

≥ 1 %

DEL B

Behållare som ska förses med varningsmärkning som kan uppfattas vid beröring

Oavsett storlek ska behållare som innehåller preparat som erbjuds eller säljs till allmänheten och som är märkta som mycket toxiska, toxiska, frätande, hälsoskadliga, synnerligen brandfarliga eller mycket brandfarliga enligt föreskrifterna i artikel 10 och på de villkor som anges i artiklarna 5 och 6, förses med en varningsmärkning som kan uppfattas vid beröring.

Denna bestämmelse gäller inte aerosoler som klassificerats och märkts som extremt brandfarliga eller mycket brandfarliga.

BILAGA V

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR MÄRKNING AV VISSA PREPARAT

A.   För preparat som klassificeras som farliga enligt artiklarna 5, 6 och 7

1.   Preparat som säljs till allmänheten

| 1.1 | Etiketten på den förpackning som innehåller sådana preparat ska utöver den särskilda skyddsanvisningen vara försedda med den skyddsanvisning, S1, S2, S45 eller S46, som är relevant enligt kriterierna i bilaga IV till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

1.1

Etiketten på den förpackning som innehåller sådana preparat ska utöver den särskilda skyddsanvisningen vara försedda med den skyddsanvisning, S1, S2, S45 eller S46, som är relevant enligt kriterierna i bilaga IV till direktiv 67/548/EEG.

| 1.2 | Om sådana preparat har klassificerats som mycket toxiska (T+), toxiska (T) eller frätande (C) och om det är praktiskt omöjligt att lämna informationen på själva förpackningen, ska förpackningar som innehåller sådana preparat åtföljas av exakta och lättfattliga bruksanvisningar och vid behov anvisningar om hur tomma förpackningar ska förstöras. |
| --- | --- |

1.2

Om sådana preparat har klassificerats som mycket toxiska (T+), toxiska (T) eller frätande (C) och om det är praktiskt omöjligt att lämna informationen på själva förpackningen, ska förpackningar som innehåller sådana preparat åtföljas av exakta och lättfattliga bruksanvisningar och vid behov anvisningar om hur tomma förpackningar ska förstöras.

2.   Preparat avsedda för sprayändamål

Etiketten på den förpackning som innehåller sådana preparat ska vara försedd med skyddsanvisning S23, tillsammans med antingen skyddsanvisning S38 eller S51 som tillskrivs dem i enlighet med kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

3.   Preparat som innehåller ett ämne som tillskrivs fras R33: Risk för kumulativa effekter

Om ett preparat innehåller minst ett ämne som tillskrivs fras R33, ska etiketten på förpackningen till preparatet ha lydelsen av denna fras såsom det anges i bilaga III till direktiv 67/548/EEG, om ämnets koncentration i preparatet är 1 % eller högre såvida inte ett annat värde föreskrivs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 .

4.   Preparat som innehåller ett ämne som tillskrivs frasen R64: Kan skada bröstbarn

Om ett preparat innehåller minst ett ämne som tillskrivs fras R64, ska etiketten på förpackningen till preparatet ha lydelsen av denna fras såsom det anges i bilaga III till direktiv 67/548/EEG, om ämnets koncentration i preparatet är 1 % eller högre såvida inte ett annat värde föreskrivs i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008.

B.   För preparat oberoende av deras klassificering enligt artiklarna 5, 6 och 7

1.   Preparat som innehåller bly

| 1.1 | Färg och lacker
  Etiketten på den förpackning för färg och lacker som innehåller bly i en mängd som överstiger 0,15 % (uttryckt i metallvikt) av preparatets totala vikt och som bestämts enligt ISO-standard 6503/1984 ska innehålla följande upplysningar:
  ”Innehåller bly. Bör inte användas på ytor där barn kan komma åt att tugga eller suga.”
  På förpackningar som innehåller mindre än 125 ml ska följande upplysning anges:
  ”Varning! Innehåller bly.” |
| --- | --- |

1.1

Färg och lacker

Etiketten på den förpackning för färg och lacker som innehåller bly i en mängd som överstiger 0,15 % (uttryckt i metallvikt) av preparatets totala vikt och som bestämts enligt ISO-standard 6503/1984 ska innehålla följande upplysningar:

”Innehåller bly. Bör inte användas på ytor där barn kan komma åt att tugga eller suga.”

På förpackningar som innehåller mindre än 125 ml ska följande upplysning anges:

”Varning! Innehåller bly.”

2.   Preparat som innehåller cyanoakrylater

| 2.1 | Lim och klister
  Etiketten på den primärförpackning som innehåller cyanoakrylatbaserade limmer ska vara försedd med följande text:
  ”Cyanoakrylat.
  Fara.
  Fäster snabbt. Farligt för hud och ögon.
  Förvaras oåtkomligt för barn.”
  Lämpliga skyddsanvisningar ska medfölja förpackningen. |
| --- | --- |

2.1

Lim och klister

Etiketten på den primärförpackning som innehåller cyanoakrylatbaserade limmer ska vara försedd med följande text:

”Cyanoakrylat.

Fara.

Fäster snabbt. Farligt för hud och ögon.

Förvaras oåtkomligt för barn.”

Lämpliga skyddsanvisningar ska medfölja förpackningen.

3.   Preparat som innehåller isocyanater

Etiketten på den förpackning som innehåller preparat med isocyanater (i form av monomärer, oligomerer, prepolymerer etc. eller blandningar av dessa) ska vara försedd med följande text:

”Innehåller isocyanater.

Se information från tillverkaren.”

4.   Preparat som innehåller epoxihartsfragment med en medelmolekylvikt ≤ 700

4.

Preparat som innehåller epoxihartsfragment med en medelmolekylvikt ≤ 700

Etiketten på den förpackning som innehåller preparat med epoxiföreningar med en medelmolekylvikt ≤ 700 måste vara försedda med följande text:

”Innehåller epoxiförening.

Se information från tillverkaren.”

5.   Preparat som innehåller aktivt klor och som säljs till allmänheten

5.

Preparat som innehåller aktivt klor och som säljs till allmänheten

Etiketten på den förpackning som innehåller preparat med mer än 1 % aktivt klor ska vara försedd med följande text:

”Varning! Får ej användas tillsammans med andra produkter. Kan avge farliga gaser (klor).”

6.   Preparat som innehåller kadmium (legeringar) och som används vid lödning och svetsning

6.

Preparat som innehåller kadmium (legeringar) och som används vid lödning och svetsning

Etiketten på den förpackning som innehåller ovannämnda preparat ska vara försedd med följande läsbara och outplånliga text:

”Varning! Innehåller kadmium.

Farliga ångor bildas vid användning.

Se information från tillverkaren.

Följ skyddsanvisningarna.”

7.   Preparat i form av aerosoler

7.

Preparat i form av aerosoler

Utan att det påverkar bestämmelserna i detta direktiv omfattas preparat i form av aerosoler även av märkningsbestämmelserna i punkt 2.2 och 2.3 i bilagan till direktiv 75/324/EEG.

8.   Preparat som innehåller ofullständigt testade ämnen

8.

Preparat som innehåller ofullständigt testade ämnen

Om ett preparat innehåller minst ett ämne som enligt direktiv 67/548/EEG är märkt med texten 2 ”Varning – ämnet ännu inte fullständigt testat”, ska etiketten på den förpackning som innehåller preparatet förses med texten ”Varning – innehåller ett ofullständigt testat ämne” om detta ämne ingår med en koncentration på ≥ 1 %.

9.   Preparat som inte klassificerats som sensibiliserande men innehåller minst ett sensibiliserande ämne

9.

Preparat som inte klassificerats som sensibiliserande men innehåller minst ett sensibiliserande ämne

Etiketten på den förpackning som innehåller preparat med minst ett ämne som klassificerats som sensibiliserande och som förekommer i koncentrationer lika med eller högre än 0,1 %, eller i koncentrationer lika med eller högre än den gräns som anges i en särskild anmärkning för dessa ämnen i del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 , ska vara försedda med följande text:

”Innehåller (namnet på det sensibiliserande ämnet). Kan framkalla en allergisk reaktion.”

10.   Flytande preparat som innehåller halogenerade kolväten

10.

Flytande preparat som innehåller halogenerade kolväten

Etiketten på förpackningen för flytande preparat som inte visar någon flampunkt eller en flampunkt högre än 55 oC och som innehåller halogenerat kolväte och mer än 5 % brandfarliga eller mycket brandfarliga ämnen ska vara försedda med följande text:

o

”Kan bli mycket brandfarligt vid användning” eller ”Kan bli brandfarligt vid användning.”

11.   Preparat som innehåller ämnen som tilldelas fras R67: Ångorna kan göra att man blir dåsig och omtöcknad

11.

Preparat som innehåller ämnen som tilldelas fras R67: Ångorna kan göra att man blir dåsig och omtöcknad

När ett preparat innehåller minst ett ämne som tilldelas frasen R67 ska etiketten på den förpackning som innehåller preparatet omfatta frasens ordalydelse såsom den anges i bilaga III till direktiv 67/548/EEG när den totala koncentrationen av dessa ämnen i preparatet är minst 15 %, under förutsättning att

| — | preparatet inte redan har klassificerats med fraserna R20, R23, R26, R68/20, R39/23 eller R39/26, eller, |
| --- | --- |

—

preparatet inte redan har klassificerats med fraserna R20, R23, R26, R68/20, R39/23 eller R39/26, eller,

| — | preparatets förpackning inte innehåller mer än 125 ml. |
| --- | --- |

—

preparatets förpackning inte innehåller mer än 125 ml.

12.   Cement och cementpreparat

12.

Cement och cementpreparat

Etiketten på den förpackning som innehåller cement och cementpreparat med en halt på över 0,0002 % lösligt krom (VI) av cementens totala torrvikt måste vara försedda med texten:

”Innehåller krom (VI). Kan framkalla en allergisk reaktion.”

om preparatet inte redan har klassificerats och märkts som allergiframkallande med fras R43.

C.   För preparat som inte klassificerats enligt artiklarna 5, 6 och 7 men som innehåller minst ett farligt ämne

C.

För preparat som inte klassificerats enligt artiklarna 5, 6 och 7 men som innehåller minst ett farligt ämne

1.   Preparat som inte är avsedda för allmänheten

1.

Preparat som inte är avsedda för allmänheten

Etiketten på den förpackning som innehåller de preparat som avses i artikel 31.3 a och c i förordning (EG) nr 1907/2006 ska vara försedda med följande text:

”Säkerhetsdatablad finns att tillgå för yrkesmässig användning på begäran.”

BILAGA VI

BESTÄMMELSER OM KONFIDENTIALITET AVSEENDE ETT ÄMNES KEMISKA IDENTITET

DEL A

Upplysningar som ska lämnas i begäran om konfidentialitet

Inledande anmärkningar:

| A. | I artikel 14 anges när den person som ansvarar för att ett preparat släpps ut på marknaden kan åberopa konfidentialitet. |
| --- | --- |

A.

I artikel 14 anges när den person som ansvarar för att ett preparat släpps ut på marknaden kan åberopa konfidentialitet.

| B. | För att undvika att flera begäranden om konfidentialitet lämnas in som avser samma ämne som använts i olika preparat, kan det räcka med en enda begäran om konfidentialitet avseende ett visst antal preparat






  — | innehåller samma farliga beståndsdelar i ungefär samma koncentrationer, |
| --- | --- | --- |

B.

För att undvika att flera begäranden om konfidentialitet lämnas in som avser samma ämne som använts i olika preparat, kan det räcka med en enda begäran om konfidentialitet avseende ett visst antal preparat

—

innehåller samma farliga beståndsdelar i ungefär samma koncentrationer,

| — | har samma klassificering och märkning, |
| --- | --- |

—

har samma klassificering och märkning,

| — | har samma avsedda användning. |
| --- | --- |

—

har samma avsedda användning.

En enda alternativ benämning ska användas för att kamouflera det gemensamma ämnets kemiska identitet i de avsedda preparaten. Vidare ska begäran om konfidentialitet innehålla samtliga upplysningar som anges i nedanstående ansökan, inklusive varje preparats varunamn och varubeteckning.

| C. | Den alternativa benämning som används på etiketten ska vara den som anges i rubrik 3 ”Sammansättning/uppgifter om beståndsdelar” i bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006.
  Detta innebär att man ska använda en alternativ benämning som ger tillräckliga upplysningar om ämnet för att garantera en riskfri hantering av preparatet. |
| --- | --- |

C.

Den alternativa benämning som används på etiketten ska vara den som anges i rubrik 3 ”Sammansättning/uppgifter om beståndsdelar” i bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006.

Detta innebär att man ska använda en alternativ benämning som ger tillräckliga upplysningar om ämnet för att garantera en riskfri hantering av preparatet.

| D. | När ansökan lämnas in om att få använda en alternativ benämning ska den som ansvarar för att ett preparat släpps ut på marknaden ta hänsyn till behovet av att lämna tillräckligt med information om vidtagande av nödvändiga hälso- och säkerhetsåtgärder på arbetsplatser och att se till att riskerna med preparatets hantering kan minimeras. |
| --- | --- |

D.

När ansökan lämnas in om att få använda en alternativ benämning ska den som ansvarar för att ett preparat släpps ut på marknaden ta hänsyn till behovet av att lämna tillräckligt med information om vidtagande av nödvändiga hälso- och säkerhetsåtgärder på arbetsplatser och att se till att riskerna med preparatets hantering kan minimeras.

Begäran om konfidentialitet

I enlighet med artikel 14 ska ansökan om konfidentialitet absolut innehålla följande upplysningar:

| 1. | Namn och fullständig adress (inklusive telefonnummer) för den person som är etablerad i unionen och som ansvarar för att preparatet släpps ut på marknaden (tillverkare, importör eller distributör). |
| --- | --- |

1.

Namn och fullständig adress (inklusive telefonnummer) för den person som är etablerad i unionen och som ansvarar för att preparatet släpps ut på marknaden (tillverkare, importör eller distributör).

| 2. | Noggrann angivelse av det ämne/de ämnen för vilka konfidentialitet föreslås och den alternativa benämningen.








  CAS-nummer | EINECS-nummer | Kemiskt namn enligt internationell nomenklatur och klassificering
  (1 del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller provisorisk klassificering) | Alternativ benämning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | | | |
| b) | | | |
| c) | | | |
| Anmärkning | : För provisoriskt klassificerade ämnen ska upplysningar bifogas (bibliografiska referenser) som visar att vid den provisoriska klassificeringen har alla relevanta och tillgängliga uppgifter om ämnets egenskaper beaktats. |

2.

Noggrann angivelse av det ämne/de ämnen för vilka konfidentialitet föreslås och den alternativa benämningen.

CAS-nummer

EINECS-nummer

Kemiskt namn enligt internationell nomenklatur och klassificering

(1 del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 eller provisorisk klassificering)

Alternativ benämning

a)

b)

c)

Anmärkning

: För provisoriskt klassificerade ämnen ska upplysningar bifogas (bibliografiska referenser) som visar att vid den provisoriska klassificeringen har alla relevanta och tillgängliga uppgifter om ämnets egenskaper beaktats.

| 3. | Motivet för konfidentialitet (sannolikhet – rimlighet). |
| --- | --- |

3.

Motivet för konfidentialitet (sannolikhet – rimlighet).

| 4. | Preparatets/preparatens varubeteckning eller varunamn. |
| --- | --- |

4.

Preparatets/preparatens varubeteckning eller varunamn.

| 5. | Är dessa varubeteckningar eller varunamn samma för hela unionen?






  JA | NEJ |
| --- | --- | --- |

5.

Är dessa varubeteckningar eller varunamn samma för hela unionen?

JA

NEJ

Om inte, ange den varubeteckning eller det varunamn som används i de övriga medlemsstaterna:

| | Belgien:
  Bulgarien:
  Tjeckien:
  Danmark:
  Tyskland:
  Estland:
  Irland:
  Grekland:
  Spanien:
  Frankrike:
  Italien: |
| --- | --- |

Belgien:

Bulgarien:

Tjeckien:

Danmark:

Tyskland:

Estland:

Irland:

Grekland:

Spanien:

Frankrike:

Italien:

| | Cypern:
  Lettland:
  Litauen:
  Luxemburg:
  Ungern:
  Malta:
  Nederländerna:
  Österrike:
  Polen:
  Portugal:
  Rumänien:
  Slovenien:
  Slovakien:
  Finland: |
| --- | --- |

Cypern:

Lettland:

Litauen:

Luxemburg:

Ungern:

Malta:

Nederländerna:

Österrike:

Polen:

Portugal:

Rumänien:

Slovenien:

Slovakien:

Finland:

| | Sverige:
  Förenade kungariket: |
| --- | --- |

Sverige:

Förenade kungariket:

| 6. | Preparatet/preparatens sammansättning enligt definitionen i rubrik 3 i bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006 |
| --- | --- |

6.

Preparatet/preparatens sammansättning enligt definitionen i rubrik 3 i bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006

| 7. | Preparatets/preparatens klassificering i enlighet med artikel 6 i detta direktiv. |
| --- | --- |

7.

Preparatets/preparatens klassificering i enlighet med artikel 6 i detta direktiv.

| 8. | Preparatets/preparatens märkning i enlighet med artikel 10 i detta direktiv. |
| --- | --- |

8.

Preparatets/preparatens märkning i enlighet med artikel 10 i detta direktiv.

| 9. | Preparatets/preparatens avsedda användning. |
| --- | --- |

9.

Preparatets/preparatens avsedda användning.

| 10. | Säkerhetsdatablad enligt förordning (EG) nr 1907/2006 bifogas. |
| --- | --- |

10.

Säkerhetsdatablad enligt förordning (EG) nr 1907/2006 bifogas.

DEL B

Vägledande ordlista för att fastställa alternativa benämningar (generiska namn)

1.   Inledande anmärkning

Denna vägledande ordlista grundar sig på förfarandet för klassificering (uppdelning i ämnesgrupper) av farliga ämnen enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 .

Andra alternativa benämningar än de som finns i den vägledande ordlistan får användas. Emellertid måste i samtliga fall de namn som väljs ge tillräckligt med information som säkerställer att preparatet kan hanteras utan risk och att nödvändiga hälso- och säkerhetsåtgärder kan vidtas på arbetsplatserna.

Grupperna definieras på följande sätt:

| — | Oorganiska och organiska föreningar vars egenskaper fastställs genom att de har ett gemensamt kemiskt ämne som sitt främsta kännetecken. Gruppnamnet ska återspegla det kemiska ämnets benämning. Dessa grupper numreras enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 efter det kemiska ämnets atomnummer (001-103). |
| --- | --- |

—

Oorganiska och organiska föreningar vars egenskaper fastställs genom att de har ett gemensamt kemiskt ämne som sitt främsta kännetecken. Gruppnamnet ska återspegla det kemiska ämnets benämning. Dessa grupper numreras enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 efter det kemiska ämnets atomnummer (001-103).

| — | Organiska föreningar vars egenskaper fastställs genom att de har en gemensam funktionell grupp som sitt främsta kännetecken. |
| --- | --- |

—

Organiska föreningar vars egenskaper fastställs genom att de har en gemensam funktionell grupp som sitt främsta kännetecken.

Gruppnamnet ska återspegla den funktionella gruppens benämning.

Dessa grupper numreras med vedertagna nummer enligt del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 (601-650).

I vissa fall har undergrupper lagts till som sammanför ämnen som har en särskild egenskap gemensam.

2.   Fastställande av generiskt namn

Allmänna principer

För att fastställa det generiska namnet används följande allmänna tillvägagångssätt som delats upp i två successiva steg:

| i) | Identifiering av funktionella grupper och kemiska ämnen i molekylen. |
| --- | --- |

i)

Identifiering av funktionella grupper och kemiska ämnen i molekylen.

| ii) | Bestämning av hur stor hänsyn som ska tas till de viktigaste funktionella grupperna och kemiska ämnena. |
| --- | --- |

ii)

Bestämning av hur stor hänsyn som ska tas till de viktigaste funktionella grupperna och kemiska ämnena.

Vilka identifierade funktionella grupper och grundämnen som man ska ta hänsyn till återfinns bland benämningarna i nedanstående förteckning i punkt 3, som dock inte är uttömmande.

3.   Uppdelning av ämnen i grupper och undergrupper

| Gruppnummer
  1 del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 | Grupper
  Undergrupper |
| --- | --- |
| 001 | Väteföreningar |
| | Hydrider |
| 002 | Heliumföreningar |
| 003 | Litiumföreningar |
| 004 | Berylliumföreningar |
| 005 | Borföreningar |
| | Boraner
  Borater |
| 006 | Kolföreningar |
| | Karbamater
  Oorganiska kolföreningar
  Salter av vätecyanid
  Urinämne och derivat därav |
| 007 | Kväveföreningar |
| | Kvartära ammoniumföreningar
  Sura kväveföreningar
  Nitrater
  Nitriter |
| 008 | Syreföreningar |
| 009 | Fluorföreningar |
| | Oorganiska fluorider |
| 010 | Neonföreningar |
| 011 | Natriumföreningar |
| 012 | Magnesiumföreningar |
| | Metallorganiska derivat av magnesium |
| 013 | Aluminiumföreningar |
| | Metallorganiska derivat av aluminium |
| 014 | Kiselföreningar |
| | Silaner
  Silikater |
| 015 | Fosforföreningar |
| | Sura fosforföreningar
  Fosfoniumföreningar
  Fosforsyraestrar
  Fosfater
  Fosfiter
  Fosforamider och derivat därav |
| 016 | Svavelföreningar |
| | Sura svavelföreningar
  Merkaptaner
  Sulfater
  Sulfiter |
| 017 | Klorföreningar |
| | Klorater
  Perklorater |
| 018 | Argonföreningar |
| 019 | Kaliumföreningar |
| 020 | Kalciumföreningar |
| 021 | Skandiumföreningar |
| 022 | Titanföreningar |
| 023 | Vanadinföreningar |
| 024 | Kromföreningar |
| | Krom (IV) föreningar (kromater) |
| 025 | Manganföreningar |
| 026 | Järnföreningar |
| 027 | Koboltföreningar |
| 028 | Nickelföreningar |
| 029 | Kopparföreningar |
| 030 | Zinkföreningar |
| | Metallorganiska derivat av zink |
| 031 | Galliumföreningar |
| 032 | Germaniumföreningar |
| 033 | Arsenikföreningar |
| 034 | Selenföreningar |
| 035 | Bromföreningar |
| 036 | Kryptonföreningar |
| 037 | Rubidiumföreningar |
| 038 | Strontiumföreningar |
| 039 | Yttriumföreningar |
| 040 | Zirkoniumföreningar |
| 041 | Niobföreningar |
| 042 | Molybdenföreningar |
| 043 | Teknetiumföreningar |
| 044 | Ruteniumföreningar |
| 045 | Rodiumföreningar |
| 046 | Palladiumföreningar |
| 047 | Silverföreningar |
| 048 | Kadmiumföreningar |
| 049 | Indiumföreningar |
| 050 | Tennföreningar |
| | Metallorganiska derivat av tenn |
| 051 | Antimonföreningar |
| 052 | Tellurföreningar |
| 053 | Jodföreningar |
| 054 | Xenonföreningar |
| 055 | Cesiumföreningar |
| 056 | Bariumföreningar |
| 057 | Lantanföreningar |
| 058 | Ceriumföreningar |
| 059 | Praseodymföreningar |
| 060 | Neodymföreningar |
| 061 | Prometiumföreningar |
| 062 | Samariumföreningar |
| 063 | Europiumföreningar |
| 064 | Gandoliniumföreningar |
| 065 | Terbiumföreningar |
| 066 | Dysprosiumföreningar |
| 067 | Holmiumföreningar |
| 068 | Erbiumföreningar |
| 069 | Tuliumföreningar |
| 070 | Ytterbiumföreningar |
| 071 | Lutetiumföreningar |
| 072 | Hafniumföreningar |
| 073 | Tantalföreningar |
| 074 | Volframföreningar |
| 075 | Rheniumföreningar |
| 076 | Osmiumföreningar |
| 077 | Iridiumföreningar |
| 078 | Platinaföreningar |
| 079 | Guldföreningar |
| 080 | Kvicksilverföreningar |
| | Metallorganiska derivat av kvicksilver |
| 081 | Talliumföreningar |
| 082 | Blyföreningar |
| | Metallorganiska derivat av bly |
| 083 | Vismutföreningar |
| 084 | Poloniumföreningar |
| 085 | Astatföreningar |
| 086 | Radonföreningar |
| 087 | Franciumföreningar |
| 088 | Radiumföreningar |
| 089 | Aktiniumföreningar |
| 090 | Toriumföreningar |
| 091 | Protaktiniumföreningar |
| 092 | Uranföreningar |
| 093 | Neptuniumföreningar |
| 094 | Plutoniumföreningar |
| 095 | Americiumföreningar |
| 096 | Curiumföreningar |
| 097 | Berkeliumföreningar |
| 098 | Californiumföreningar |
| 099 | Einsteiniumföreningar |
| 100 | Fermiumföreningar |
| 101 | Mendeleviumföreningar |
| 102 | Nobeliumföreningar |
| 103 | Lawrenciumföreningar |
| 601 | Kolväten |
| | Alifatiska kolväten
  Aromatiska kolväten
  Acykliska kolväten
  Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) |
| 602 | Halogenerade kolväten (*) |
| | Halogenerade alifatiska kolväten (*)
  Halogenerade aromatiska kolväten (*)
  Halogenerade acykliska kolväten (*) |
| (*) | Preciseras utifrån den grupp som halogenen motsvarar. |

Gruppnummer

1 del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008

Grupper

Undergrupper

001

Väteföreningar

Hydrider

002

Heliumföreningar

003

Litiumföreningar

004

Berylliumföreningar

005

Borföreningar

Boraner

Borater

006

Kolföreningar

Karbamater

Oorganiska kolföreningar

Salter av vätecyanid

Urinämne och derivat därav

007

Kväveföreningar

Kvartära ammoniumföreningar

Sura kväveföreningar

Nitrater

Nitriter

008

Syreföreningar

009

Fluorföreningar

Oorganiska fluorider

010

Neonföreningar

011

Natriumföreningar

012

Magnesiumföreningar

Metallorganiska derivat av magnesium

013

Aluminiumföreningar

Metallorganiska derivat av aluminium

014

Kiselföreningar

Silaner

Silikater

015

Fosforföreningar

Sura fosforföreningar

Fosfoniumföreningar

Fosforsyraestrar

Fosfater

Fosfiter

Fosforamider och derivat därav

016

Svavelföreningar

Sura svavelföreningar

Merkaptaner

Sulfater

Sulfiter

017

Klorföreningar

Klorater

Perklorater

018

Argonföreningar

019

Kaliumföreningar

020

Kalciumföreningar

021

Skandiumföreningar

022

Titanföreningar

023

Vanadinföreningar

024

Kromföreningar

Krom (IV) föreningar (kromater)

025

Manganföreningar

026

Järnföreningar

027

Koboltföreningar

028

Nickelföreningar

029

Kopparföreningar

030

Zinkföreningar

Metallorganiska derivat av zink

031

Galliumföreningar

032

Germaniumföreningar

033

Arsenikföreningar

034

Selenföreningar

035

Bromföreningar

036

Kryptonföreningar

037

Rubidiumföreningar

038

Strontiumföreningar

039

Yttriumföreningar

040

Zirkoniumföreningar

041

Niobföreningar

042

Molybdenföreningar

043

Teknetiumföreningar

044

Ruteniumföreningar

045

Rodiumföreningar

046

Palladiumföreningar

047

Silverföreningar

048

Kadmiumföreningar

049

Indiumföreningar

050

Tennföreningar

Metallorganiska derivat av tenn

051

Antimonföreningar

052

Tellurföreningar

053

Jodföreningar

054

Xenonföreningar

055

Cesiumföreningar

056

Bariumföreningar

057

Lantanföreningar

058

Ceriumföreningar

059

Praseodymföreningar

060

Neodymföreningar

061

Prometiumföreningar

062

Samariumföreningar

063

Europiumföreningar

064

Gandoliniumföreningar

065

Terbiumföreningar

066

Dysprosiumföreningar

067

Holmiumföreningar

068

Erbiumföreningar

069

Tuliumföreningar

070

Ytterbiumföreningar

071

Lutetiumföreningar

072

Hafniumföreningar

073

Tantalföreningar

074

Volframföreningar

075

Rheniumföreningar

076

Osmiumföreningar

077

Iridiumföreningar

078

Platinaföreningar

079

Guldföreningar

080

Kvicksilverföreningar

Metallorganiska derivat av kvicksilver

081

Talliumföreningar

082

Blyföreningar

Metallorganiska derivat av bly

083

Vismutföreningar

084

Poloniumföreningar

085

Astatföreningar

086

Radonföreningar

087

Franciumföreningar

088

Radiumföreningar

089

Aktiniumföreningar

090

Toriumföreningar

091

Protaktiniumföreningar

092

Uranföreningar

093

Neptuniumföreningar

094

Plutoniumföreningar

095

Americiumföreningar

096

Curiumföreningar

097

Berkeliumföreningar

098

Californiumföreningar

099

Einsteiniumföreningar

100

Fermiumföreningar

101

Mendeleviumföreningar

102

Nobeliumföreningar

103

Lawrenciumföreningar

601

Kolväten

Alifatiska kolväten

Aromatiska kolväten

Acykliska kolväten

Polycykliska aromatiska kolväten (PAH)

602

Halogenerade kolväten (*)

Halogenerade alifatiska kolväten (*)

Halogenerade aromatiska kolväten (*)

Halogenerade acykliska kolväten (*)

(*)

Preciseras utifrån den grupp som halogenen motsvarar.

603

Alkoholer och derivat därav

Alifatiska alkoholer

Aromatiska alkoholer

Acykliska alkoholer

Alkanolaminer

Epoxiderivat

Etrar

Glykoletrar

Glykoler och polyoler

604

Fenoler och derivat därav

Halogenerade fenolderivat (*)

| (*) | Preciseras utifrån den grupp som halogenen motsvarar. |
| --- | --- |

(*)

Preciseras utifrån den grupp som halogenen motsvarar.

605

Aldehyder och derivat därav

Alifatiska aldehyder

Aromatiska aldehyder

Acykliska aldehyder

Alifatiska acetaler

Aromatiska acetaler

Acykliska acetaler

606

Ketoner och derivat därav

Alifatiska ketoner

Aromatiska ketoner (*)

Acykliska ketoner

| (*) | Däribland kinoner. |
| --- | --- |

(*)

Däribland kinoner.

607

Organiska syror och derivat därav

Alifatiska syror

Halogenerade alifatiska syror (*)

Aromatiska syror

Halogenerade aromatiska syror (*)

Acykliska syror

Halogenerade acykliska syror (*)

Alifatiska syraanhydrider

Halogenerade alifatiska syraanhydrider (*)

Aromatiska syraanhydrider

Halogenerade aromatiska syraanhydrider (*)

Acykliska syraanhydrider

Halogenerade acykliska syraanhydrider (*)

Salter av alifatiska syror

Salter av halogenerade alifatiska syror (*)

Salter av aromatiska syror

Salter av halogenerade aromatiska syror (*)

Salter av acykliska syror

Salter av halogenerade acykliska syror (*)

Estrar av alifatiska syror

Estrar av halogenerade alifatiska syror (*)

Estrar av aromatiska syror

Estrar av halogenerade aromatiska syror (*)

Estrar av acykliska syror

Estrar av halogenerade acykliska syror (*)

Estrar av glykoleter

Akrylater

Metakrylater

Laktoner

Syrahalogenider

| (*) | Preciseras utifrån den grupp som halogenen motsvarar |
| --- | --- |

(*)

Preciseras utifrån den grupp som halogenen motsvarar

608

Nitriler och derivat därav

609

Nitroföreningar

610

Klorerade nitroföreningar

611

Azoxy- och azoföreningar

612

Aminer och derivat därav

Alifatiska aminer och derivat därav

Acykliska aminer och derivat därav

Aromatiska aminer och derivat därav

Anilin och derivat därav

Bensidin och derivat därav

613

Heterocykliska baser och derivat därav

Bensimidazol och derivat därav

Imidazol och derivat därav

Pyretriner

Kinolin och derivat därav

Triazin och derivat därav

Triazol och derivat därav

614

Glukosider och alkaloider

Alkaloider och derivat därav

Glukosider och derivat därav

615

Cyanater och isocyanater

Cyanater

Isocyanater

616

Amider och derivat därav

Acetamid och derivat därav

Anilider

617

Organiska peroxider

647

Enzymer

648

Komplexa kolderivat

Syraextrakt

Alkaliska extrakt

Antracenolja

Antracenolja, extraktionsåterstoder

Antracenfraktion

Karbololja

Karbololja, extraktionsåterstoder

Kolvätskor, extraktion med flytande lösningsmedel

Kolvätskor, lösning från extraktion med flytande lösningsmedel

Stenkolsolja

Stenkolstjära

Stenkolstjäraextrakt

Stenkolstjära, fasta återstoder

Koks (stenkolstjära), lågtemperatursbeck, högtemperatursbeck

Koks (stenkolstjära), högtemperatursbeck

Koks (stenkolstjära), blandat kol, högtemperatursbeck

Råbensol

Råfenoler

Råtjärbaser

Destillationsbaser

Destillatfenoler

Destillat

Destillat (kol), primär extraktion med flytande lösningsmedel

Destillat (kol), lösningsmedelsextraktion, hydrokrackat

Destillat (kol), lösningsmedelsextraktion, hydrokrackat, hydrerat, mellanfraktion

Destillat (kol), lösningsmedelsextraktion, hydrokrackat, mellanfraktion

Extraktionsåterstoder (stenkol), alkalisk lågtemperatursstenkolstjära

Färskolja

Dieselbränsle, kol, lösningsmedelsextraktion, hydrokrackat, hydrerat

Jetbränsle, kol, lösningsmedelsextraktion, hydrokrackat, hydrerat

Bensin, kol, lösningsmedelsextraktion, hydrokrackad nafta

Värmebehandlingsprodukter

Tung antracenolja

Tung antracenolja, omdestillerad

Lättolja

Lättolja, extraktionsåterstoder, hög kokpunkt

Lättolja, extraktionsåterstoder, mellanliggande kokpunkt

Lättolja, extraktionsåterstoder, låg kokpunkt

Lättolja, omdestillerad, hög kokpunkt

Lättolja, omdestillerad, mellanliggande kokpunkt

Lättolja, omdestillerad, låg kokpunkt

Metylnaftalenolja

Metylnaftalenolja, extraktionsåterstoder

Solventnafta (kol), hydrokrackat

Naftalenolja

Naftalenolja, extraktionsåterstoder

Naftalenolja, omdestillerad

Beck

Beck, omdestillerat

Beckåterstod

Beckåterstod, värmebehandlad

Beckåterstod, oxiderad

Pyrolysprodukter

Omdestillat

Återstoder (kol), extraktion med flytande lösningsmedel

Brunkolstjära

Lågtemperatursbrunkolstjära

Brunkolstjära, hög kokpunkt

Brunkolstjära, mellanliggande kokpunkt

Tvättolja

Tvättolja, extraktionsåterstoder

Tvättolja, omdestillerad

649

Komplexa oljederivat

Råolja

Petroleumgas

Nafta med låg kokpunkt

Nafta med låg kokpunkt, modifierad

Nafta med låg kokpunkt, katalytiskt krackad

Nafta med låg kokpunkt, katalytiskt reformerad

Nafta med låg kokpunkt, termiskt krackad

Nafta med låg kokpunkt, vätebehandlad

Nafta med låg kokpunkt – ospecificerad

Fraktionsdestillerat fotogen

Fotogen – ospecificerad

Krackad gasolja

Gasolja – ospecificerad

Tjock eldningsolja

Smörjmedel, fett

Basolja, oraffinerad eller lätt raffinerad

Basolja – ospecificerad

Destillat, aromatiskt extrakt

Destillat, aromatiskt extrakt (behandlat)

Footsoil

Råparaffin

Petrolatum, vaselin

650

Andra ämnen

Använd inte denna grupp utan de grupper och undergrupper som anges ovan.

4.   Praktisk tillämpning

Efter kontroll av om ämnet tillhör en eller flera grupper eller undergrupper i förteckningen, kan det generiska namnet fastställas enligt följande.

| 4.1. | Om namnet på en grupp eller undergrupp är tillräckligt för att beskriva de kemiska ämnena eller viktiga funktionella grupper, väljs detta namn som generiskt namn.

  Exempel:







  — | 1,4-dihydroxibensen







  grupp 604 | : | fenoler och derivat därav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Generiskt namn | : | fenolderivat |

4.1.

Om namnet på en grupp eller undergrupp är tillräckligt för att beskriva de kemiska ämnena eller viktiga funktionella grupper, väljs detta namn som generiskt namn.

Exempel:

—

1,4-dihydroxibensen

grupp 604

:

fenoler och derivat därav

Generiskt namn

:

fenolderivat

| — | Butanol







  grupp 603 | : | alkoholer och derivat därav |
| --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | alifatiska alkoholer |
| generiskt namn | : | alifatisk alkohol |

—

Butanol

grupp 603

:

alkoholer och derivat därav

undergrupp

:

alifatiska alkoholer

generiskt namn

:

alifatisk alkohol

| — | 2-isopropoxietanol







  grupp 603 | : | alkoholer och derivat därav |
| --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | glykoletrar |
| generiskt namn | : | glykoleter |

—

2-isopropoxietanol

grupp 603

:

alkoholer och derivat därav

undergrupp

:

glykoletrar

generiskt namn

:

glykoleter

| — | Metylakrylat







  grupp 607 | : | organiska syror och derivat därav |
| --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | akrylater |
| generiskt namn | : | akrylat |

—

Metylakrylat

grupp 607

:

organiska syror och derivat därav

undergrupp

:

akrylater

generiskt namn

:

akrylat

| 4.2. | Om namnet på gruppen eller undergruppen inte är tillräckligt för att beskriva de kemiska ämnena eller viktiga funktionella grupper, är det generiska namnet en kombination av flera grupper eller undergrupper.
  Exempel:






  — | Klorbensen







  grupp 602 | : | halogenerade kolväten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | halogenerade aromatiska kolväten |
| grupp 017 | : | klorföreningar |
| generiskt namn | : | klorerat aromatiskt kolväte |

4.2.

Om namnet på gruppen eller undergruppen inte är tillräckligt för att beskriva de kemiska ämnena eller viktiga funktionella grupper, är det generiska namnet en kombination av flera grupper eller undergrupper.

Exempel:

—

Klorbensen

grupp 602

:

halogenerade kolväten

undergrupp

:

halogenerade aromatiska kolväten

grupp 017

:

klorföreningar

generiskt namn

:

klorerat aromatiskt kolväte

| — | 2,3,6-triklorfenylättiksyra







  grupp 607 | : | organiska syror och derivat därav |
| --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | halogenerade aromatiska syror |
| grupp 017 | : | klorföreningar |
| generiskt namn | : | klorerad aromatisk syra |

—

2,3,6-triklorfenylättiksyra

grupp 607

:

organiska syror och derivat därav

undergrupp

:

halogenerade aromatiska syror

grupp 017

:

klorföreningar

generiskt namn

:

klorerad aromatisk syra

| — | 1-klor-1-nitropropan







  grupp 610 | : | klorerade nitroföreningar |
| --- | --- | --- | --- |
| grupp 601 | : | kolväten |
| undergrupp | : | alifatiska kolväten |
| generiskt namn | : | klorerat och nitrerat alifatiskt kolväte |

—

1-klor-1-nitropropan

grupp 610

:

klorerade nitroföreningar

grupp 601

:

kolväten

undergrupp

:

alifatiska kolväten

generiskt namn

:

klorerat och nitrerat alifatiskt kolväte

| — | Tetrapropylditiopyrofosfat







  grupp 015 | : | fosforföreningar |
| --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | fosforsyraestrar |
| grupp 016 | : | svavelföreningar |
| generiskt namn | : | tiofosforsyraester |

—

Tetrapropylditiopyrofosfat

grupp 015

:

fosforföreningar

undergrupp

:

fosforsyraestrar

grupp 016

:

svavelföreningar

generiskt namn

:

tiofosforsyraester

| Anmärkning: | För vissa grundämnen, framför allt metaller, kan gruppens eller undergruppens namn preciseras med orden ”organisk” eller ”oorganisk”. |
| --- | --- |

Anmärkning:

För vissa grundämnen, framför allt metaller, kan gruppens eller undergruppens namn preciseras med orden ”organisk” eller ”oorganisk”.

Exempel:

| — | Dikvicksilverklorid







  grupp 080 | : | kvicksilverföreningar |
| --- | --- | --- | --- |
| generiskt namn | : | oorganisk kvicksilverförening |

—

Dikvicksilverklorid

grupp 080

:

kvicksilverföreningar

generiskt namn

:

oorganisk kvicksilverförening

| — | Bariumacetat







  grupp 056 | : | bariumföreningar |
| --- | --- | --- | --- |
| generiskt namn | : | organisk bariumförening |

—

Bariumacetat

grupp 056

:

bariumföreningar

generiskt namn

:

organisk bariumförening

| — | Etylnitrit







  grupp 007 | : | kväveföreningar |
| --- | --- | --- | --- |
| undergrupp | : | nitriter |
| generiskt namn | : | organisk nitrit |

—

Etylnitrit

grupp 007

:

kväveföreningar

undergrupp

:

nitriter

generiskt namn

:

organisk nitrit

| — | Svavelhydrosulfit







  grupp 016 | : | svavelföreningar |
| --- | --- | --- | --- |
| generiskt namn | : | oorganisk svavelförening |

—

Svavelhydrosulfit

grupp 016

:

svavelföreningar

generiskt namn

:

oorganisk svavelförening

(De angivna exemplen är hämtade från del 3 i bilaga VI till förordning (EG) nr 1272/2008 och är ämnen som kan bli föremål för begäran om konfidentialitet.)

BILAGA VII

PREPARAT SOM OMFATTAS AV ARTIKEL 12.2

Preparat enligt specifikationerna i punkt 9.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

BILAGA VIII

Del A

Upphävt direktiv och en förteckning över dess senare ändringar

(som avses i artikel 22)

| Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG
  (EGT L 200, 30.7.1999, s. 1) | |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 2001/60/EG
  (EGT L 226, 22.8.2001, s. 5) | |
| Europaparlamentets och rådets förordning 1882/2003/EG
  (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) | Endast punkt 90 i bilaga III |
| Rådets direktiv 2004/66/EG
  (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35) | Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 1999/45/EG i artikel 1 och punkt I.B i bilagan |
| Kommissionens direktiv 2006/8/EG
  (EUT L 19, 24.1.2006, s. 12) | |
| Rådets direktiv 2006/96/EG
  (EUT L 363, 20.12.2006, s. 81) | Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 1999/45/EG i artikel 1 och del G i bilagan |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006
  (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1) | Endast artikel 140 |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008
  (EUT L 311, 21.11.2008, s. 1) | Endast punkt 3.5 i bilagan |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008
  (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1) | Endast artikel 56 |

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG

(EGT L 200, 30.7.1999, s. 1)

Kommissionens direktiv 2001/60/EG

(EGT L 226, 22.8.2001, s. 5)

Europaparlamentets och rådets förordning 1882/2003/EG

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

Endast punkt 90 i bilaga III

Rådets direktiv 2004/66/EG

(EUT L 168, 1.5.2004, s. 35)

Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 1999/45/EG i artikel 1 och punkt I.B i bilagan

Kommissionens direktiv 2006/8/EG

(EUT L 19, 24.1.2006, s. 12)

Rådets direktiv 2006/96/EG

(EUT L 363, 20.12.2006, s. 81)

Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 1999/45/EG i artikel 1 och del G i bilagan

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006

(EUT L 396, 30.12.2006, s. 1)

Endast artikel 140

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008

(EUT L 311, 21.11.2008, s. 1)

Endast punkt 3.5 i bilagan

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008

(EUT L 353, 31.12.2008, s. 1)

Endast artikel 56

DEL B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

(som avses i artikel 22)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 1999/45/EG | 30 juli 2002 |
| 2001/60/EG | 30 juli 2002 |
| 2004/66/EG | 1 maj 2004 |
| 2006/8/EG | 1 mars 2007 |
| 2006/96/EG | 1 januari 2007 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

1999/45/EG

30 juli 2002

2001/60/EG

30 juli 2002

2004/66/EG

1 maj 2004

2006/8/EG

1 mars 2007

2006/96/EG

1 januari 2007

BILAGA IX

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 1999/45/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 inledningsfrasen | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.1 första strecksatsen | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.1 andra strecksatsen | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.1 avslutande orden | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.2 inledningsfrasen | Artikel 1.2 inledningsfrasen |
| Artikel 1.2 första strecksatsen | Artikel 1.2 a |
| Artikel 1.2 andra strecksatsen | Artikel 1.2 b |
| Artikel 1.3 inledningsfrasen | Artikel 1.3 |
| Artikel 1.3 första strecksatsen | Artikel 1.3 |
| Artikel 1.3 andra strecksatsen | Artikel 1.3 |
| Artikel 1.3 tredje strecksatsen | — |
| Artikel 1.4 | Artikel 1.4 |
| Artikel 1.5 | Artikel 1.5 |
| Artikel 1.6 inledningsfrasen | Artikel 1.6 inledningsfrasen |
| Artikel 1.6 första strecksatsen | Artikel 1.6 a |
| Artikel 1.6 andra strecksatsen | Artikel 1.6 b |
| Artikel 2.1 inledningsfrasen | Artikel 2.1 inledningsfrasen |
| Artikel 2.1 a, b och c | Artikel 2.1 a, b och c |
| Artikel 2.1 d | — |
| Artikel 2.1 e | Artikel 2.1 d |
| Artikel 2.1 f | Artikel 2.1 e |
| Artikel 2.1 g | Artikel 2.1 f |
| Artikel 2.1 h | Artikel 2.1 g |
| Artikel 2.2 inledningsfrasen | Artikel 2.2 inledningsfrasen |
| Artikel 2.2 a, b och c | Artikel 2.2 a, b och c |
| Artikel 2.2 d inledningsfrasen | Artikel 2.2 d inledningsfrasen |
| Artikel 2.2 d första strecksatsen | Artikel 2.2 d i |
| Artikel 2.2 d andra strecksatsen | Artikel 2.2 d ii |
| Artikel 2.2 d tredje strecksatsen | Artikel 2.2 d iii |
| Artikel 2.2 d fjärde strecksatsen | Artikel 2.2 d iv |
| Artikel 2.2 e till o | Artikel 2.2 e till o |
| Artikel 3.1 första stycket inledningsfrasen | Artikel 3.1 första stycket inledningsfrasen |
| Artikel 3.1 första stycket första strecksatsen | Artikel 3.1 första stycket a |
| Artikel 3.1 första stycket andra strecksatsen | Artikel 3.1 första stycket b |
| Artikel 3.1 första stycket tredje strecksatsen | Artikel 3.1 första stycket c |
| Artikel 3.1 andra och tredje styckena | Artikel 3.1 andra och tredje styckena |
| Artikel 3.2 inledningsfrasen | Artikel 3.2 inledningsfrasen |
| Artikel 3.2 första strecksatsen | Artikel 3.2 a |
| Artikel 3.2 andra strecksatsen | — |
| Artikel 3.2 tredje strecksatsen | Artikel 3.2 b |
| Artikel 3.2 fjärde strecksatsen | — |
| Artikel 3.2 femte strecksatsen | — |
| Artikel 3.2 sjätte strecksatsen | — |
| Artikel 3.2 avslutande orden | Artikel 3.2 inledningsfrasen |
| Artikel 3.3 | Artikel 3.3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 5.1 | Artikel 5.1 |
| Artikel 5.2 första inledningsfrasen | Artikel 5.2 inledningsfrasen |
| Artikel 5.2 andra inledningsfrasen | Artikel 5.2 inledningsfrasen |
| Artikel 5.2 första strecksatsen | Artikel 5.2 a |
| Artikel 5.2 andra strecksatsen | Artikel 5.2 b |
| Artikel 5.2 tredje strecksatsen | Artikel 5.2 c |
| Artikel 5.3, 5.4 och 5.5 | Artikel 5.3, 5.4 och 5.5 |
| Artikel 6.1 och 6.2 | Artikel 6.1 och 6.2 |
| Artikel 6.3 inledningsfrasen | Artikel 6.3 inledningsfrasen |
| Artikel 6.3 första strecksatsen första delen | Artikel 6.3 inledningsfrasen |
| Artikel 6.3 första strecksatsen andra delen | Artikel 6.3 första strecksatsen |
| Artikel 6.3 andra strecksatsen | Artikel 6.3 andra strecksatsen |
| Artikel 6.3 tredje strecksatsen | Artikel 6.3 tredje strecksatsen |
| Artikel 6.4 | Artikel 6.4 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8.1 och 8.2 | Artikel 8.1 och 8.2 |
| Artikel 8.3 inledningsfrasen | Artikel 8.3 inledningsfrasen |
| Artikel 8.3 första strecksatsen | Artikel 8.3 a |
| Artikel 8.3 andra strecksatsen | Artikel 8.3 b |
| Artikel 8.3 tredje strecksatsen | Artikel 8.3 c |
| Artikel 8.4 | Artikel 8.4 |
| Artikel 9.1 inledningsfrasen | Artikel 9.1 första stycket inledningsfrasen |
| Artikel 9.1.1 inledningsfrasen | Artikel 9.1 första stycket a inledningsfrasen |
| Artikel 9.1.1 första strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket a i |
| Artikel 9.1.1 andra strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket a ii |
| Artikel 9.1.1 tredje strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket a iii |
| Artikel 9.1.1 fjärde strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket a iv |
| Artikel 9.1.2 inledningsfrasen | Artikel 9.1 första stycket b inledningsfrasen |
| Artikel 9.1.2 första strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket b i |
| Artikel 9.1.2 andra strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket b ii |
| Artikel 9.1.3 första stycket inledningsfrasen | Artikel 9.1 första stycket c inledningsfrasen |
| Artikel 9.1.3 första stycket första strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket c i |
| Artikel 9.1.3 första stycket andra strecksatsen | Artikel 9.1 första stycket c ii |
| Artikel 9.1.3 andra stycket | Artikel 9.1 andra stycket |
| Artikel 9.2 | Artikel 9.2 |
| Artikel 10.1.1 inledningsfrasen | Artikel 10.1 inledningsfrasen |
| Artikel 10.1.1 a | Artikel 10.1 a |
| Artikel 10.1.1 b | Artikel 10.1 b |
| Artikel 10.1.2 | Artikel 10.2 |
| Artikel 10.2 inledningsfrasen | Artikel 10.3 inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.1 | Artikel 10.3 a |
| Artikel 10.2.2 | Artikel 10.3 b |
| Artikel 10.2.3 inledningsfrasen | Artikel 10.3 c inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.3.1 | Artikel 10.3 c i |
| Artikel 10.2.3.2 | Artikel 10.3 c ii |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket inledningsfrasen | Artikel 10.3 c iii första stycket inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket första strecksatsen | Artikel 10.3 c iii första stycket första strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket andra strecksatsen | Artikel 10.3 c iii första stycket andra strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket tredje strecksatsen | Artikel 10.3 c iii första stycket tredje strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket fjärde strecksatsen | Artikel 10.3 c iii första stycket fjärde strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket femte strecksatsen | Artikel 10.3 c iii första stycket femte strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket sjätte strecksatsen | Artikel 10.3 c iii första stycket sjätte strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.3 första stycket avslutande orden | Artikel 10.3 c iii första stycket inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.3.3 andra stycket | Artikel 10.3 c iii andra stycket |
| Artikel 10.2.3.4 inledningsfrasen | Artikel 10.3 c iv inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.3.4 första strecksatsen | Artikel 10.3 c iv första strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 andra strecksatsen | Artikel 10.3 c iv andra strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 tredje strecksatsen | Artikel 10.3 c iv tredje strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 fjärde strecksatsen | Artikel 10.3 c iv fjärde strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 femte strecksatsen | Artikel 10.3 c iv femte strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 sjätte strecksatsen | Artikel 10.3 c iv sjätte strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 sjunde strecksatsen | Artikel 10.3 c iv sjunde strecksatsen |
| Artikel 10.2.3.4 avslutande orden | Artikel 10.3 c iv inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.3.5 | Artikel 10.3 c v |
| Artikel 10.2.4 första stycket | Artikel 10.3 d första stycket |
| Artikel 10.2.4 andra stycket inledningsfrasen | Artikel 10.3 d andra stycket inledningsfrasen |
| Artikel 10.2.4 andra stycket första strecksatsen | Artikel 10.3 d andra stycket i |
| Artikel 10.2.4 andra stycket andra strecksatsen | Artikel 10.3 d andra stycket ii |
| Artikel 10.2.4 andra stycket tredje strecksatsen | Artikel 10.3 d andra stycket iii |
| Artikel 10.2.4 andra stycket fjärde strecksatsen | Artikel 10.3 d andra stycket iv |
| Artikel 10.2.4 tredje stycket | Artikel 10.3 d tredje stycket |
| Artikel 10.2.5 | Artikel 10.3 e |
| Artikel 10.2.6 | Artikel 10.3 f |
| Artikel 10.2.7 | Artikel 10.3 g |
| Artikel 10.3 | Artikel 10.4 |
| Artikel 10.4 inledningsfrasen | Artikel 10.5 inledningsfrasen |
| Artikel 10.4 första strecksatsen | Artikel 10.5 a |
| Artikel 10.4 andra strecksatsen | Artikel 10.5 b |
| Artikel 10.5 | Artikel 10.6 |
| Artikel 11.1–11.5 | Artikel 11.1–11.5 |
| Artikel 11.6 inledningsfrasen | Artikel 11.6 inledningsfrasen |
| Artikel 11.6 a | Artikel 11.6 a |
| Artikel 11.6 b första stycket inledningsfrasen | Artikel 11.6 b första stycket inledningsfrasen |
| Artikel 11.6 b första stycket första strecksatsen | Artikel 11.6 b första stycket i |
| Artikel 1.6 b första stycket andra strecksatsen | Artikel 11.6 b första stycket ii |
| Artikel 11.6 b andra stycket | Artikel 11.6 b andra stycket |
| Artiklarna 12 och 13 | Artiklarna 12 och 13 |
| Artikel 15 | Artikel 14 första till femte styckena |
| — | Artikel 14 sjätte stycket |
| Artikel 16 | Artikel 15 |
| Artikel 17 | Artikel 16 |
| Artikel 18 | Artikel 17 |
| Artikel 19 | Artikel 18 |
| Artikel 20 | Artikel 19 |
| Artikel 20a.1 och 20a.2 | Artikel 21 |
| Artikel 20a.3 | — |
| — | Artikel 20 |
| — | Artikel 22 |
| Artikel 21 | — |
| Artikel 22 | — |
| Artikel 23 | Artikel 23 |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| Bilagorna I–VII | Bilagorna I–VII |
| Bilaga VIII | — |
| Bilaga IX | — |
| — | Bilaga VIII |
| — | Bilaga IX |

Direktiv 1999/45/EG

Detta direktiv

Artikel 1.1 inledningsfrasen

Artikel 1.1

Artikel 1.1 första strecksatsen

Artikel 1.1

Artikel 1.1 andra strecksatsen

Artikel 1.1

Artikel 1.1 avslutande orden

Artikel 1.1

Artikel 1.2 inledningsfrasen

Artikel 1.2 inledningsfrasen

Artikel 1.2 första strecksatsen

Artikel 1.2 a

Artikel 1.2 andra strecksatsen

Artikel 1.2 b

Artikel 1.3 inledningsfrasen

Artikel 1.3

Artikel 1.3 första strecksatsen

Artikel 1.3

Artikel 1.3 andra strecksatsen

Artikel 1.3

Artikel 1.3 tredje strecksatsen

—

Artikel 1.4

Artikel 1.4

Artikel 1.5

Artikel 1.5

Artikel 1.6 inledningsfrasen

Artikel 1.6 inledningsfrasen

Artikel 1.6 första strecksatsen

Artikel 1.6 a

Artikel 1.6 andra strecksatsen

Artikel 1.6 b

Artikel 2.1 inledningsfrasen

Artikel 2.1 inledningsfrasen

Artikel 2.1 a, b och c

Artikel 2.1 a, b och c

Artikel 2.1 d

—

Artikel 2.1 e

Artikel 2.1 d

Artikel 2.1 f

Artikel 2.1 e

Artikel 2.1 g

Artikel 2.1 f

Artikel 2.1 h

Artikel 2.1 g

Artikel 2.2 inledningsfrasen

Artikel 2.2 inledningsfrasen

Artikel 2.2 a, b och c

Artikel 2.2 a, b och c

Artikel 2.2 d inledningsfrasen

Artikel 2.2 d inledningsfrasen

Artikel 2.2 d första strecksatsen

Artikel 2.2 d i

Artikel 2.2 d andra strecksatsen

Artikel 2.2 d ii

Artikel 2.2 d tredje strecksatsen

Artikel 2.2 d iii

Artikel 2.2 d fjärde strecksatsen

Artikel 2.2 d iv

Artikel 2.2 e till o

Artikel 2.2 e till o

Artikel 3.1 första stycket inledningsfrasen

Artikel 3.1 första stycket inledningsfrasen

Artikel 3.1 första stycket första strecksatsen

Artikel 3.1 första stycket a

Artikel 3.1 första stycket andra strecksatsen

Artikel 3.1 första stycket b

Artikel 3.1 första stycket tredje strecksatsen

Artikel 3.1 första stycket c

Artikel 3.1 andra och tredje styckena

Artikel 3.1 andra och tredje styckena

Artikel 3.2 inledningsfrasen

Artikel 3.2 inledningsfrasen

Artikel 3.2 första strecksatsen

Artikel 3.2 a

Artikel 3.2 andra strecksatsen

—

Artikel 3.2 tredje strecksatsen

Artikel 3.2 b

Artikel 3.2 fjärde strecksatsen

—

Artikel 3.2 femte strecksatsen

—

Artikel 3.2 sjätte strecksatsen

—

Artikel 3.2 avslutande orden

Artikel 3.2 inledningsfrasen

Artikel 3.3

Artikel 3.3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5.1

Artikel 5.1

Artikel 5.2 första inledningsfrasen

Artikel 5.2 inledningsfrasen

Artikel 5.2 andra inledningsfrasen

Artikel 5.2 inledningsfrasen

Artikel 5.2 första strecksatsen

Artikel 5.2 a

Artikel 5.2 andra strecksatsen

Artikel 5.2 b

Artikel 5.2 tredje strecksatsen

Artikel 5.2 c

Artikel 5.3, 5.4 och 5.5

Artikel 5.3, 5.4 och 5.5

Artikel 6.1 och 6.2

Artikel 6.1 och 6.2

Artikel 6.3 inledningsfrasen

Artikel 6.3 inledningsfrasen

Artikel 6.3 första strecksatsen första delen

Artikel 6.3 inledningsfrasen

Artikel 6.3 första strecksatsen andra delen

Artikel 6.3 första strecksatsen

Artikel 6.3 andra strecksatsen

Artikel 6.3 andra strecksatsen

Artikel 6.3 tredje strecksatsen

Artikel 6.3 tredje strecksatsen

Artikel 6.4

Artikel 6.4

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8.1 och 8.2

Artikel 8.1 och 8.2

Artikel 8.3 inledningsfrasen

Artikel 8.3 inledningsfrasen

Artikel 8.3 första strecksatsen

Artikel 8.3 a

Artikel 8.3 andra strecksatsen

Artikel 8.3 b

Artikel 8.3 tredje strecksatsen

Artikel 8.3 c

Artikel 8.4

Artikel 8.4

Artikel 9.1 inledningsfrasen

Artikel 9.1 första stycket inledningsfrasen

Artikel 9.1.1 inledningsfrasen

Artikel 9.1 första stycket a inledningsfrasen

Artikel 9.1.1 första strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket a i

Artikel 9.1.1 andra strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket a ii

Artikel 9.1.1 tredje strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket a iii

Artikel 9.1.1 fjärde strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket a iv

Artikel 9.1.2 inledningsfrasen

Artikel 9.1 första stycket b inledningsfrasen

Artikel 9.1.2 första strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket b i

Artikel 9.1.2 andra strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket b ii

Artikel 9.1.3 första stycket inledningsfrasen

Artikel 9.1 första stycket c inledningsfrasen

Artikel 9.1.3 första stycket första strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket c i

Artikel 9.1.3 första stycket andra strecksatsen

Artikel 9.1 första stycket c ii

Artikel 9.1.3 andra stycket

Artikel 9.1 andra stycket

Artikel 9.2

Artikel 9.2

Artikel 10.1.1 inledningsfrasen

Artikel 10.1 inledningsfrasen

Artikel 10.1.1 a

Artikel 10.1 a

Artikel 10.1.1 b

Artikel 10.1 b

Artikel 10.1.2

Artikel 10.2

Artikel 10.2 inledningsfrasen

Artikel 10.3 inledningsfrasen

Artikel 10.2.1

Artikel 10.3 a

Artikel 10.2.2

Artikel 10.3 b

Artikel 10.2.3 inledningsfrasen

Artikel 10.3 c inledningsfrasen

Artikel 10.2.3.1

Artikel 10.3 c i

Artikel 10.2.3.2

Artikel 10.3 c ii

Artikel 10.2.3.3 första stycket inledningsfrasen

Artikel 10.3 c iii första stycket inledningsfrasen

Artikel 10.2.3.3 första stycket första strecksatsen

Artikel 10.3 c iii första stycket första strecksatsen

Artikel 10.2.3.3 första stycket andra strecksatsen

Artikel 10.3 c iii första stycket andra strecksatsen

Artikel 10.2.3.3 första stycket tredje strecksatsen

Artikel 10.3 c iii första stycket tredje strecksatsen

Artikel 10.2.3.3 första stycket fjärde strecksatsen

Artikel 10.3 c iii första stycket fjärde strecksatsen

Artikel 10.2.3.3 första stycket femte strecksatsen

Artikel 10.3 c iii första stycket femte strecksatsen

Artikel 10.2.3.3 första stycket sjätte strecksatsen

Artikel 10.3 c iii första stycket sjätte strecksatsen

Artikel 10.2.3.3 första stycket avslutande orden

Artikel 10.3 c iii första stycket inledningsfrasen

Artikel 10.2.3.3 andra stycket

Artikel 10.3 c iii andra stycket

Artikel 10.2.3.4 inledningsfrasen

Artikel 10.3 c iv inledningsfrasen

Artikel 10.2.3.4 första strecksatsen

Artikel 10.3 c iv första strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 andra strecksatsen

Artikel 10.3 c iv andra strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 tredje strecksatsen

Artikel 10.3 c iv tredje strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 fjärde strecksatsen

Artikel 10.3 c iv fjärde strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 femte strecksatsen

Artikel 10.3 c iv femte strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 sjätte strecksatsen

Artikel 10.3 c iv sjätte strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 sjunde strecksatsen

Artikel 10.3 c iv sjunde strecksatsen

Artikel 10.2.3.4 avslutande orden

Artikel 10.3 c iv inledningsfrasen

Artikel 10.2.3.5

Artikel 10.3 c v

Artikel 10.2.4 första stycket

Artikel 10.3 d första stycket

Artikel 10.2.4 andra stycket inledningsfrasen

Artikel 10.3 d andra stycket inledningsfrasen

Artikel 10.2.4 andra stycket första strecksatsen

Artikel 10.3 d andra stycket i

Artikel 10.2.4 andra stycket andra strecksatsen

Artikel 10.3 d andra stycket ii

Artikel 10.2.4 andra stycket tredje strecksatsen

Artikel 10.3 d andra stycket iii

Artikel 10.2.4 andra stycket fjärde strecksatsen

Artikel 10.3 d andra stycket iv

Artikel 10.2.4 tredje stycket

Artikel 10.3 d tredje stycket

Artikel 10.2.5

Artikel 10.3 e

Artikel 10.2.6

Artikel 10.3 f

Artikel 10.2.7

Artikel 10.3 g

Artikel 10.3

Artikel 10.4

Artikel 10.4 inledningsfrasen

Artikel 10.5 inledningsfrasen

Artikel 10.4 första strecksatsen

Artikel 10.5 a

Artikel 10.4 andra strecksatsen

Artikel 10.5 b

Artikel 10.5

Artikel 10.6

Artikel 11.1–11.5

Artikel 11.1–11.5

Artikel 11.6 inledningsfrasen

Artikel 11.6 inledningsfrasen

Artikel 11.6 a

Artikel 11.6 a

Artikel 11.6 b första stycket inledningsfrasen

Artikel 11.6 b första stycket inledningsfrasen

Artikel 11.6 b första stycket första strecksatsen

Artikel 11.6 b första stycket i

Artikel 1.6 b första stycket andra strecksatsen

Artikel 11.6 b första stycket ii

Artikel 11.6 b andra stycket

Artikel 11.6 b andra stycket

Artiklarna 12 och 13

Artiklarna 12 och 13

Artikel 15

Artikel 14 första till femte styckena

—

Artikel 14 sjätte stycket

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 17

Artikel 16

Artikel 18

Artikel 17

Artikel 19

Artikel 18

Artikel 20

Artikel 19

Artikel 20a.1 och 20a.2

Artikel 21

Artikel 20a.3

—

—

Artikel 20

—

Artikel 22

Artikel 21

—

Artikel 22

—

Artikel 23

Artikel 23

Artikel 24

Artikel 24

Bilagorna I–VII

Bilagorna I–VII

Bilaga VIII

—

Bilaga IX

—

—

Bilaga VIII

—

Bilaga IX

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/186

---

P7_TA(2013)0009

Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (COM(2011)0479 – C7-0216/2011 – 2011/0218(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 440/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0479), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0479),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0216/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0216/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1)

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0180/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0180/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 56.

---

P7_TC1-COD(2011)0218

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (-1) | Det krävs en allmän anpassning av rådets förordning (EG) nr 1967/2006

   (3)

  för att återspegla förändringarna till följd av att Lissabonfördraget trätt i kraft. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(-1)

Det krävs en allmän anpassning av rådets förordning (EG) nr 1967/2006

   (3)

  för att återspegla förändringarna till följd av att Lissabonfördraget trätt i kraft. [Ändr. 2]

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1967/2006 överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1967/2006 överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa av dess bestämmelser.

| (2) | De befogenheter som tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 1967/2006 måste anpassas till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(2)

De befogenheter som tilldelats kommissionen enligt förordning (EG) nr 1967/2006 måste anpassas till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (3) | I syfte att tillämpa några av bestämmelserna

  komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar
  i förordning (EG) nr 1967/2006 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på följande: [Ändr. 3]







  — | Beviljandet av undantag när dessa särskilt föreskrivs i den förordningen. |
| --- | --- | --- |

(3)

I syfte att tillämpa några av bestämmelserna

  komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar
  i förordning (EG) nr 1967/2006 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på följande: [Ändr. 3]

—

Beviljandet av undantag när dessa särskilt föreskrivs i den förordningen.

| — | Inrättandet av ett fiskeskyddat område i en medlemsstats territorialvatten eller fastställandet av fiskeförvaltningsåtgärder med avseende på de berörda vattnen, om medlemsstatens fiskeförvaltningsåtgärder inte är tillräckliga för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

—

Inrättandet av ett fiskeskyddat område i en medlemsstats territorialvatten eller fastställandet av fiskeförvaltningsåtgärder med avseende på de berörda vattnen, om medlemsstatens fiskeförvaltningsåtgärder inte är tillräckliga för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön. [Ändr. 4]

| — | Beslut om att bekräfta, annullera eller ändra inrättandet av ett fiskeskyddat område som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

—

Beslut om att bekräfta, annullera eller ändra inrättandet av ett fiskeskyddat område som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg. [Ändr. 5]

| — | En ändring av undantaget för att tillåta användning av trålredskap. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

—

En ändring av undantaget för att tillåta användning av trålredskap. [Ändr. 6]

| — | Ändring av en medlemsstats förvaltningsplan om planen inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

—

Ändring av en medlemsstats förvaltningsplan om planen inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön. [Ändr. 7]

| — | Beslut om att bekräfta, annullera eller ändra en medlemsstats förvaltningsplan som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

—

Beslut om att bekräfta, annullera eller ändra en medlemsstats förvaltningsplan som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg. [Ändr. 8]

| — | Fördelningen av överskottet av den tillgängliga fiskekapaciteten mellan medlemsstaterna inom en förvaltningszon på 25 sjömil runt Malta. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

—

Fördelningen av överskottet av den tillgängliga fiskekapaciteten mellan medlemsstaterna inom en förvaltningszon på 25 sjömil runt Malta. [Ändr. 9]

| — | Fastställandet av de kriterier som ska tillämpas för upprättandet och tilldelningen av kurslinjer för anordningar som samlar fisken vid fiske efter guldmakrill i förvaltningszonen på 25 sjömil runt Malta. |
| --- | --- |

—

Fastställandet av de kriterier som ska tillämpas för upprättandet och tilldelningen av kurslinjer för anordningar som samlar fisken vid fiske efter guldmakrill i förvaltningszonen på 25 sjömil runt Malta.

| — | Fastställandet av närmare föreskrifter för ytterligare tekniska specifikationer när det gäller nätstycken med kvadratiska maskor som sätts i släpredskap.
  [Ändr. 10] |
| --- | --- |

—

Fastställandet av närmare föreskrifter för ytterligare tekniska specifikationer när det gäller nätstycken med kvadratiska maskor som sätts i släpredskap.
  [Ändr. 10]

| — | Fastställandet av tekniska specifikationer som begränsar de största dimensionerna på trålredskapens överteln, underteln eller omkrets tillsammans med det största antalet nät i ”multi-rig trawls”.
  [Ändr. 11] |
| --- | --- |

—

Fastställandet av tekniska specifikationer som begränsar de största dimensionerna på trålredskapens överteln, underteln eller omkrets tillsammans med det största antalet nät i ”multi-rig trawls”.
  [Ändr. 11]

| — | Ändringarna av bilagorna till förordning (EG) nr 1967/2006.
  [Ändr. 12] |
| --- | --- |

—

Ändringarna av bilagorna till förordning (EG) nr 1967/2006.
  [Ändr. 12]

Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (5) | Referensen till sjögräsängar beväxta med Posidonia oceania bör klargöras. |
| --- | --- |

(5)

Referensen till sjögräsängar beväxta med Posidonia oceania bör klargöras.

| (6) | Ytterligare teknisk och vetenskaplig information krävs för att ta vederbörlig hänsyn till vad som kännetecknar många typer av fiskeverksamhet i Medelhavet för att ge kommissionen möjlighet att upprätta eventuella tekniska specifikationer som begränsar de största dimensionerna på trålredskap och det största antalet nät i ”multi-rig trawls” enligt ovan.
  [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(6)

Ytterligare teknisk och vetenskaplig information krävs för att ta vederbörlig hänsyn till vad som kännetecknar många typer av fiskeverksamhet i Medelhavet för att ge kommissionen möjlighet att upprätta eventuella tekniska specifikationer som begränsar de största dimensionerna på trålredskap och det största antalet nät i ”multi-rig trawls” enligt ovan.
  [Ändr. 13]

| (6a) | Bevarandet av fiskeresurserna i Medelhavet är av särskild vikt och bör därför nämnas i titeln till förordning (EG) nr 1967/2006. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(6a)

Bevarandet av fiskeresurserna i Medelhavet är av särskild vikt och bör därför nämnas i titeln till förordning (EG) nr 1967/2006. [Ändr. 14]

| (7) | Förordning (EG) nr 1967/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 1967/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1967/2006 ska ändras på följande sätt:

| (-1) | Titeln ska ersättas med följande:




  ”Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet”


  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Titeln ska ersättas med följande:

”Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet”

| (1) | I artikel 4.5 ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  ”5.   Med avvikelse från punkt 1 i första stycket ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att godkänna fiske från fartyg med en totallängd på högst 12 meter och en motorstyrka på högst 85 kW med släpnät som traditionellt dras över ängar beväxta med Posidonia oceania på villkor att”. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.5 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”5.   Med avvikelse från punkt 1 i första stycket ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att godkänna fiske från fartyg med en totallängd på högst 12 meter och en motorstyrka på högst 85 kW med släpnät som traditionellt dras över ängar beväxta med Posidonia oceania på villkor att”.

| (1a) | I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:




  ”2.
     
  Efter den period som fastställts i punkt 1 och fram till den 30 november 2009 får rådet utse ytterligare fiskeskyddade områden eller ändra deras avgränsningar och de förvaltningsregler som upprättats för dessa, på grundval av ny relevant vetenskaplig information.




  Från och med den 1 december 2009 ska Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, på förslag av kommissionen, utse ytterligare fiskeskyddade områden eller ändra deras avgränsningar eller de förvaltningsregler som upprättats för dessa, på grundval av ny relevant vetenskaplig information.”



  [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(1a)

I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.
     
  Efter den period som fastställts i punkt 1 och fram till den 30 november 2009 får rådet utse ytterligare fiskeskyddade områden eller ändra deras avgränsningar och de förvaltningsregler som upprättats för dessa, på grundval av ny relevant vetenskaplig information.

Från och med den 1 december 2009 ska Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, på förslag av kommissionen, utse ytterligare fiskeskyddade områden eller ändra deras avgränsningar eller de förvaltningsregler som upprättats för dessa, på grundval av ny relevant vetenskaplig information.”

[Ändr. 15]

| (1b) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:




  ”4.
     
  Om kommissionen anser att de fiskeförvaltningsåtgärder som anmälts enligt punkt 3 inte är tillräckliga för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, får den, efter samråd med medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar åtgärden inom tre månader från och med den dag då begäran anmälts.




  Om kommissionen anser att medlemsstatens fiskeförvaltningsåtgärder inte har ändrats eller har ändrats på ett felaktigt sätt och ännu inte är tillräckliga för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 30a och utse ett fiskeskyddat område eller fastställa fiskeförvaltningsåtgärder för de berörda vattnen.” |
| --- | --- | --- |

(1b)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  Om kommissionen anser att de fiskeförvaltningsåtgärder som anmälts enligt punkt 3 inte är tillräckliga för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, får den, efter samråd med medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar åtgärden inom tre månader från och med den dag då begäran anmälts.

Om kommissionen anser att medlemsstatens fiskeförvaltningsåtgärder inte har ändrats eller har ändrats på ett felaktigt sätt och ännu inte är tillräckliga för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 30a och utse ett fiskeskyddat område eller fastställa fiskeförvaltningsåtgärder för de berörda vattnen.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:




  ”5.
     
  Om en medlemsstat föreslår att utse ett fiskeskyddat område inom sina territorialvatten som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg ska den meddela kommissionen, den andra medlemsstaten och den berörda regionala rådgivande nämnden innan den beslutar om att utse området i fråga.




  Medlemsstaterna och den berörda regionala rådgivande nämnden får lägga fram sina skriftliga kommentarer till kommissionen om det område som föreslagits inom 30 arbetsdagar från och med den dag då det föreslagna valet anmälts.




  Efter att ha behandlat de kommentarer som lagts fram ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 30a som bekräftar, annullerar eller ändrar valet inom 60 arbetsdagar från och med den dag då det föreslagna valet anmälts .”



  [Ändr. 16] |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.
     
  Om en medlemsstat föreslår att utse ett fiskeskyddat område inom sina territorialvatten som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg ska den meddela kommissionen, den andra medlemsstaten och den berörda regionala rådgivande nämnden innan den beslutar om att utse området i fråga.

Medlemsstaterna och den berörda regionala rådgivande nämnden får lägga fram sina skriftliga kommentarer till kommissionen om det område som föreslagits inom 30 arbetsdagar från och med den dag då det föreslagna valet anmälts.

Efter att ha behandlat de kommentarer som lagts fram ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 30a som bekräftar, annullerar eller ändrar valet inom 60 arbetsdagar från och med den dag då det föreslagna valet anmälts .”

[Ändr. 16]

| (2) | Artikel 13 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Medlemsstater får begära undantag från punkterna 1, 2 och 3. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a, för att medge sådana undantag under förutsättning att de är motiverade av särskilda geografiska begränsningar, till exempel kustzonernas begränsade utbredning längs en medlemsstats hela kustlinje eller de begränsade områden där det är möjligt att fiska med trål, där fiskena saknar betydande inverkan på den marina miljön och berör ett mindre antal av medlemsstatens fartyg, och under förutsättning att dessa fisken inte kan genomföras med andra redskap och att de omfattas av en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 18 eller artikel 19. Medlemsstaterna ska ge en uppdaterad vetenskaplig och teknisk motivering för ett sådant undantag.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 13 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Medlemsstater får begära undantag från punkterna 1, 2 och 3. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a, för att medge sådana undantag under förutsättning att de är motiverade av särskilda geografiska begränsningar, till exempel kustzonernas begränsade utbredning längs en medlemsstats hela kustlinje eller de begränsade områden där det är möjligt att fiska med trål, där fiskena saknar betydande inverkan på den marina miljön och berör ett mindre antal av medlemsstatens fartyg, och under förutsättning att dessa fisken inte kan genomföras med andra redskap och att de omfattas av en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 18 eller artikel 19. Medlemsstaterna ska ge en uppdaterad vetenskaplig och teknisk motivering för ett sådant undantag.”

| b) | Punkt 10 ska ersättas med följande:
  ”10.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 30a för att medge undantag från punkterna 1 och 2 för sådant fiske som har fått undantag beviljat enligt artikel 4.5.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 10 ska ersättas med följande:

”10.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 30a för att medge undantag från punkterna 1 och 2 för sådant fiske som har fått undantag beviljat enligt artikel 4.5.”

| ba) | I punkt 11 ska fjärde stycket ersättas med följande:




  ”Om kommissionen på grundval av de anmälningar som medlemsstaterna gjort i enlighet med andra och tredje stycket eller på grundval av nya vetenskapliga utlåtanden anser att villkoren för ett undantag inte är uppfyllda, får den, efter att ha samrått med den berörda medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar undantaget inom tre månader från och med den dag då begäran anmälts. Om kommissionen anser att medlemsstaten inte har ändrat undantaget eller har ändrat det på ett felaktigt sätt ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att ändra undantaget för att säkerställa skyddet av resurserna och miljön.”


  [Ändr. 17] |
| --- | --- |

ba)

I punkt 11 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”Om kommissionen på grundval av de anmälningar som medlemsstaterna gjort i enlighet med andra och tredje stycket eller på grundval av nya vetenskapliga utlåtanden anser att villkoren för ett undantag inte är uppfyllda, får den, efter att ha samrått med den berörda medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar undantaget inom tre månader från och med den dag då begäran anmälts. Om kommissionen anser att medlemsstaten inte har ändrat undantaget eller har ändrat det på ett felaktigt sätt ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att ändra undantaget för att säkerställa skyddet av resurserna och miljön.”

| (2a) | I artikel 14 ska punkt 3 utgå. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(2a)

I artikel 14 ska punkt 3 utgå. [Ändr. 18]

| (2b) | I artikel 18.1 första stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:




  ”1.
     
  Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, på förslag av kommissionen, anta förvaltningsplaner för särskilda fisken i Medelhavet, särskilt i områden som helt eller delvis ligger utanför medlemsstaternas territorialvatten. Dessa planer får särskilt innehålla bestämmelser om”.



  [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(2b)

I artikel 18.1 första stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”1.
     
  Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, på förslag av kommissionen, anta förvaltningsplaner för särskilda fisken i Medelhavet, särskilt i områden som helt eller delvis ligger utanför medlemsstaternas territorialvatten. Dessa planer får särskilt innehålla bestämmelser om”.

[Ändr. 19]

| (2c) | Artikel 19 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 8 ska ersättas med följande:




  ”8.
     
  Om kommissionen, på grundval av den anmälan som avses i punkt 7 eller nya vetenskapliga utlåtanden anser att en förvaltningsplan som antagits enligt punkt 1 eller punkt 2 inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, får den, efter samråd med medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar planen inom tre månader från och med den dag då begäran anmälts.




  Om kommissionen anser att medlemsstatens förvaltningsplan inte har ändrats eller har ändrats på ett felaktigt sätt och fortfarande inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att ändra förvaltningsplanen för att säkerställa skyddet av resurserna och miljön.” |
| --- | --- | --- |

(2c)

Artikel 19 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.
     
  Om kommissionen, på grundval av den anmälan som avses i punkt 7 eller nya vetenskapliga utlåtanden anser att en förvaltningsplan som antagits enligt punkt 1 eller punkt 2 inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, får den, efter samråd med medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar planen inom tre månader från och med den dag då begäran anmälts.

Om kommissionen anser att medlemsstatens förvaltningsplan inte har ändrats eller har ändrats på ett felaktigt sätt och fortfarande inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att ändra förvaltningsplanen för att säkerställa skyddet av resurserna och miljön.”

| b) | Punkt 9 ska ersättas med följande:




  ”9.
     
  Om en medlemsstat föreslår att anta en förvaltningsplan som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg, ska den meddela kommissionen, den andra medlemsstaten och den berörda rådgivande nämnden innan den antar förvaltningsplanen.




  Medlemsstaterna och den berörda regionala rådgivande nämnden får lägga fram sina skriftliga kommentarer till kommissionen om den föreslagna förvaltningsplanen inom 30 arbetsdagar från och med den dag då begäran anmälts.




  Efter att ha behandlat de kommentarer som lagts fram ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att bekräfta, annullera eller ändra planen inom 60 arbetsdagar från och med den dag då den föreslagna förvaltningsplanen anmälts.”



  [Ändr. 20] |
| --- | --- |

b)

Punkt 9 ska ersättas med följande:

”9.
     
  Om en medlemsstat föreslår att anta en förvaltningsplan som kan tänkas påverka en annan medlemsstats fartyg, ska den meddela kommissionen, den andra medlemsstaten och den berörda rådgivande nämnden innan den antar förvaltningsplanen.

Medlemsstaterna och den berörda regionala rådgivande nämnden får lägga fram sina skriftliga kommentarer till kommissionen om den föreslagna förvaltningsplanen inom 30 arbetsdagar från och med den dag då begäran anmälts.

Efter att ha behandlat de kommentarer som lagts fram ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att bekräfta, annullera eller ändra planen inom 60 arbetsdagar från och med den dag då den föreslagna förvaltningsplanen anmälts.”

[Ändr. 20]

| (3) | I artikel 26.3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”3.   Om den totala fiskekapacitet som avses i punkt 2 a överskrider den totala fiskekapaciteten för trålare med en total längd på högst 24 meter och som bedrivit fiske i förvaltningszonen under referensperioden 2000-2001 (’referensnivå för fiskekapacitet’) ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att fördela detta överskott av tillgänglig fiskekapacitet mellan medlemsstaterna, med hänsyn till de medlemsstaters intresse som har ansökt om ett tillstånd.” |
| --- | --- |

(3)

I artikel 26.3 ska första stycket ersättas med följande:

”3.   Om den totala fiskekapacitet som avses i punkt 2 a överskrider den totala fiskekapaciteten för trålare med en total längd på högst 24 meter och som bedrivit fiske i förvaltningszonen under referensperioden 2000-2001 (’referensnivå för fiskekapacitet’) ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att fördela detta överskott av tillgänglig fiskekapacitet mellan medlemsstaterna, med hänsyn till de medlemsstaters intresse som har ansökt om ett tillstånd.”

| (4) | I artikel 27.3 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att fastställa de kriterier som ska tillämpas för upprättandet och tilldelningen av kurslinjer för anordningar som samlar fisken.” |
| --- | --- |

(4)

I artikel 27.3 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 30a för att fastställa de kriterier som ska tillämpas för upprättandet och tilldelningen av kurslinjer för anordningar som samlar fisken.”

| (4a) | Artikel 28 utgår. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(4a)

Artikel 28 utgår. [Ändr. 21]

| (4b) | Artikel 29 utgår. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(4b)

Artikel 29 utgår. [Ändr. 22]

| (5) | Artikel 30 ska ersättas med följande

  utgår
  :

  ”Bilagorna ska ändras genom delegerade akter antagna i enlighet med artikel 30a.”

  [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(5)

Artikel 30 ska ersättas med följande

  utgår
  :

”Bilagorna ska ändras genom delegerade akter antagna i enlighet med artikel 30a.”

| (6) | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 30a
  Utövande av delegering
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den delegering av befogenheter

  befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 4.5,
  7.4
  och
  7.5,
  13.5 och 13.10,
  artikel 13.11 fjärde stycket, artikel 19.8 och19.9,
  artikel 26.3 första stycket
  och
  artikel 27.3 andra stycket, artikel 30, bilaga I B 3, samt bilaga II 7 ska tilldelas under en obestämd tid

  ska ges till kommissionen för en period av tre år
  från och med dagen då denna förordning träder i kraft

  den ...

   (*).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 24]

  3.   Den delegering av befogenheter som avses i artikel 4.5,
  7.4 och 7.5,
  13.5 och 13.10,
  artikel 13.11 fjärde stycket, artikel 19.8 och 19.9,
  artikel 26.3 första stycket
  och
  artikel 27.3 andra stycket får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.5,
  7.4 och 7.5,
  13.5 och 13.10,
  artikel 13.11 fjärde stycket, artikel 19.8 och 19.9,
  artikel 26.3 första stycket
  och
  artikel 27.3 andra stycket ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |
| --- | --- |

(6)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 30a

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenheter

  befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 4.5,
  7.4
  och
  7.5,
  13.5 och 13.10,
  artikel 13.11 fjärde stycket, artikel 19.8 och19.9,
  artikel 26.3 första stycket
  och
  artikel 27.3 andra stycket, artikel 30, bilaga I B 3, samt bilaga II 7 ska tilldelas under en obestämd tid

  ska ges till kommissionen för en period av tre år
  från och med dagen då denna förordning träder i kraft

  den ...

   (*).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 24]

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artikel 4.5,
  7.4 och 7.5,
  13.5 och 13.10,
  artikel 13.11 fjärde stycket, artikel 19.8 och 19.9,
  artikel 26.3 första stycket
  och
  artikel 27.3 andra stycket får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.5,
  7.4 och 7.5,
  13.5 och 13.10,
  artikel 13.11 fjärde stycket, artikel 19.8 och 19.9,
  artikel 26.3 första stycket
  och
  artikel 27.3 andra stycket ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| (7) | Avsnitt B i bilaga I ska ändras enligt följande:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Nätstycken med kvadratiska maskor får sättas in i alla släpnät och ska placeras framför ett eventuellt förlängningsstycke, eller någonstans mellan den främre delen av ett eventuellt förlängningsstycke och den bakre delen av lyftet. Det får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar. Konstruktionen ska vara av knutlösa nät eller av nät med fasta knutar och det ska vara insatt på ett sådant sätt att maskorna ständigt förblir helt öppna vid fiske. Närmare föreskrifter för ytterligare tekniska specifikationer när det gäller nätstycken med kvadratiska maskor ska utfärdas genom delegerade akter antagna i enlighet med artikel 30a.” |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Avsnitt B i bilaga I ska ändras enligt följande:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.

Nätstycken med kvadratiska maskor får sättas in i alla släpnät och ska placeras framför ett eventuellt förlängningsstycke, eller någonstans mellan den främre delen av ett eventuellt förlängningsstycke och den bakre delen av lyftet. Det får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar. Konstruktionen ska vara av knutlösa nät eller av nät med fasta knutar och det ska vara insatt på ett sådant sätt att maskorna ständigt förblir helt öppna vid fiske. Närmare föreskrifter för ytterligare tekniska specifikationer när det gäller nätstycken med kvadratiska maskor ska utfärdas genom delegerade akter antagna i enlighet med artikel 30a.”

| b) | Punkt 4 utgår. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 utgår. [Ändr. 26]

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:










  ”5. | Det är förbjudet att ombord medföra eller att använda släpnät vars lyft helt eller delvis består av nätmaterial med maskor som inte är kvadratiska eller diagonala.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.

| (8) | I bilaga II ska punkt 7 ska ersättas med följande

  utgå.









  ”7. | Tekniska specificeringar som begränsar de största dimensionerna på trålredskapens överteln, underteln eller omkrets tillsammans med det största antalet nät i ’multi-rig trawls’ kan utfärdas av kommissionen genom delegerade akter antagna i enlighet med artikel 30a.” |
| --- | --- | --- |

(8)

I bilaga II ska punkt 7 ska ersättas med följande

  utgå.

”7.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 56.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 januari 2013.

2

(3)  

  EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

3

EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

(*)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.

*

Datum för denna förordnings ikraftträdande.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/192

---

P7_TA(2013)0010

Ingående av Nagoya–Kuala Lumpur-tilläggsprotokollet om ansvarighet och gottgörelse till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Nagoya–Kuala Lumpur-tilläggsprotokollet om ansvarighet och rättslig prövning till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet (13582/2012 – C7-0323/2012 – 2012/0120(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 440/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13582/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13582/2012),

| — | med beaktande av Nagoya–Kuala Lumpur-tilläggsprotokollet om ansvarighet och gottgörelse till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet som antogs den 15 oktober 2010 av det avslutande plenarmötet i den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna (COP/MOP 5) i Nagoya, och som undertecknades av unionen den 11 maj 2011 (13583/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nagoya–Kuala Lumpur-tilläggsprotokollet om ansvarighet och gottgörelse till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet som antogs den 15 oktober 2010 av det avslutande plenarmötet i den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna (COP/MOP 5) i Nagoya, och som undertecknades av unionen den 11 maj 2011 (13583/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0323/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0429/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0429/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/193

---

P7_TA(2013)0012

Kreditvärderingsinstitut ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (COM(2011)0747 – C7-0420/2011 – 2011/0361(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 440/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0747), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0747),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0420/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 2 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 2 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0221/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0221/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 167, 13.6.2012, s. 2.

(2)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 68.

---

P7_TC1-COD(2011)0361

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 462/2013.)

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/194

---

P7_TA(2013)0013

Företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och förvaltare av alternativa investeringsfonder ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (COM(2011)0746 – C7-0419/2011 – 2011/0360(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 440/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0746), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0746),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0419/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 2 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 2 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0220/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0220/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 167, 13.6.2012, s. 2.

(2)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0360

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut, direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/14/EU.)

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/195

---

P7_TA(2013)0014

Flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0155 – C7-0090/2012 – 2012/0077(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 440/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0155), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0155),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0090/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0090/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0395/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0395/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0077

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att motverka dubbeltydigheter och säkra att unionen efterlever sina internationella åtaganden vad gäller maximalt hållbart uttag av utfiskade bestånd är det lämpligt att förtydliga de mål som anges i den fleråriga planen för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, vilken infördes genom rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

För att motverka dubbeltydigheter och säkra att unionen efterlever sina internationella åtaganden vad gäller maximalt hållbart uttag av utfiskade bestånd är det lämpligt att förtydliga de mål som anges i den fleråriga planen för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, vilken infördes genom rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (3).

| (2) | I förordning (EG) nr 1098/2007 föreskrivs uppföljning och revidering av de lägsta nivåer för fiskedödligheten som anges i planen i de fall då nivåerna inte visar sig tillräckliga för att planens mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1098/2007 föreskrivs uppföljning och revidering av de lägsta nivåer för fiskedödligheten som anges i planen i de fall då nivåerna inte visar sig tillräckliga för att planens mål ska kunna uppnås.

| (3) | I enlighet med artikel 290 i fördraget kan kommissionen genom delegerade akter ges befogenhet att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt.
  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 290 i fördraget kan kommissionen genom delegerade akter ges befogenhet att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt.
  [Ändr. 1]

| (4) | I syfte att säkerställa att de mål som anges i förordning (EG) nr 1098/2007 kan uppnås på ett ändamålsenligt sätt och för att möjliggöra snabba reaktioner på förändringar i beståndens tillstånd eller i fisket bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att revidera nivåerna för lägsta fiskedödlighet, i de fall då den vetenskapliga rådgivningen visar att nivåerna inte längre är lämpliga och åtgärderna inte är tillräckliga för att planens mål ska kunna uppnås

  fastställa perioder när fiske med vissa typer av redskap är tillåtet i vissa geografiska områden
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd
  med den regionala rådgivande nämnden för Östersjön och berörda parter
  under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

I syfte att säkerställa att de mål som anges i förordning (EG) nr 1098/2007 kan uppnås på ett ändamålsenligt sätt och för att möjliggöra snabba reaktioner på förändringar i beståndens tillstånd eller i fisket bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att revidera nivåerna för lägsta fiskedödlighet, i de fall då den vetenskapliga rådgivningen visar att nivåerna inte längre är lämpliga och åtgärderna inte är tillräckliga för att planens mål ska kunna uppnås

  fastställa perioder när fiske med vissa typer av redskap är tillåtet i vissa geografiska områden
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd
  med den regionala rådgivande nämnden för Östersjön och berörda parter
  under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 2]

| (6) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artikel 29 i förordning (EG) nr 1098/2007 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (4)

  .
  [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artikel 29 i förordning (EG) nr 1098/2007 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (4)

  .
  [Ändr. 3]

| (7) | För att säkra att utvärderingen av hur planen fungerar görs på ett ändamålsenligt sätt bör den tidsfrist för utvärderingen som anges i förordning (EG) nr 1098/2007 ändras. |
| --- | --- |

(7)

För att säkra att utvärderingen av hur planen fungerar görs på ett ändamålsenligt sätt bör den tidsfrist för utvärderingen som anges i förordning (EG) nr 1098/2007 ändras.

| (8) | Dessutom bör det förtydligas hur beslutsprocessen för fastställandet av de fiskemöjligheter som avses i förordning (EG) nr 1098/2007 fungerar efter det att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom bör det förtydligas hur beslutsprocessen för fastställandet av de fiskemöjligheter som avses i förordning (EG) nr 1098/2007 fungerar efter det att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har trätt i kraft.

| (9) | Syftet med de föreslagna ändringarna är därför huvudsakligen att se till att planen kan fungera ändamålsenligt inom den nya ram för beslutsfattande som fastställs i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

(9)

Syftet med de föreslagna ändringarna är därför huvudsakligen att se till att planen kan fungera ändamålsenligt inom den nya ram för beslutsfattande som fastställs i Lissabonfördraget.

| (10) | Förordning (EG) nr 1098/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 1098/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1098/2007 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  Syfte och mål
  Syftet med planen är att på grundval av principen om maximalt hållbart uttag garantera att de berörda torskbestånden utnyttjas på ett hållbart sätt genom att fiskedödligheten minskas och därefter hålls kvar på nivåer som inte är lägre

  högre
  än [Ändr. 4]









  (a) | 0,25 för åldrarna 3–6 år för torskbeståndet i område A, [Ändr. 5] |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Syfte och mål

Syftet med planen är att på grundval av principen om maximalt hållbart uttag garantera att de berörda torskbestånden utnyttjas på ett hållbart sätt genom att fiskedödligheten minskas och därefter hålls kvar på nivåer som inte är lägre

  högre
  än [Ändr. 4]

(a)

0,25 för åldrarna 3–6 år för torskbeståndet i område A, [Ändr. 5]

| b) | 0,3 för åldrarna 4–7 år för torskbeståndet i områdena B och C.” |
| --- | --- |

b)

0,3 för åldrarna 4–7 år för torskbeståndet i områdena B och C.”

| (2) | I artikel 5 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Rådet ska varje år i enlighet med fördraget besluta om TAC för det kommande året för de berörda torskbestånden.”[Ändr. 6] |
| --- | --- |

(2)

I artikel 5 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Rådet ska varje år i enlighet med fördraget besluta om TAC för det kommande året för de berörda torskbestånden.”[Ändr. 6]

| (3) | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  (a) | punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:
  ”3.   Rådet

  Kommissionen
  ska
  ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 29a, som för
  varje år i enlighet med fördraget fatta beslut om

  fastställer det
  högsta antalet dagar ute ur hamn utanför de perioder som anges i punkt 1 under det kommande året när fiske med den utrustning som anges i punkt 1 är tillåtet i enlighet med de regler som anges i punkterna 4 och 5. [Ändr. 7]



  4.
     
  Om fiskedödligheten för ett av de berörda torskbestånden enligt STECF:s beräkningar är minst 10 % högre än det mål för fiskedödlighet som anges i artikel 4, ska det totala antalet dagar när fiske med sådana redskap som anges i punkt 1 är tillåtet minskas med 10 % jämfört med det totala antalet dagar som tillåts under innevarande år.”

  [Ändr. 8] |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

(a)

punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3.   Rådet

  Kommissionen
  ska
  ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 29a, som för
  varje år i enlighet med fördraget fatta beslut om

  fastställer det
  högsta antalet dagar ute ur hamn utanför de perioder som anges i punkt 1 under det kommande året när fiske med den utrustning som anges i punkt 1 är tillåtet i enlighet med de regler som anges i punkterna 4 och 5. [Ändr. 7]

4.
     
  Om fiskedödligheten för ett av de berörda torskbestånden enligt STECF:s beräkningar är minst 10 % högre än det mål för fiskedödlighet som anges i artikel 4, ska det totala antalet dagar när fiske med sådana redskap som anges i punkt 1 är tillåtet minskas med 10 % jämfört med det totala antalet dagar som tillåts under innevarande år.”

  [Ändr. 8]

| (b) | I punkt 6 ska det första stycket ersättas med följande:




  ”6.
     
  Genom undantag från punkt 1 ska fiskefartyg vars totala längd understiger 12 meter ha rätt att fiska med fasta redskap i området inom 10 sjömil från baslinjerna. Nedsänkningstiden för dessa fasta redskap får inte överstiga 48 timmar.”

  [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(b)

I punkt 6 ska det första stycket ersättas med följande:

”6.
     
  Genom undantag från punkt 1 ska fiskefartyg vars totala längd understiger 12 meter ha rätt att fiska med fasta redskap i området inom 10 sjömil från baslinjerna. Nedsänkningstiden för dessa fasta redskap får inte överstiga 48 timmar.”

  [Ändr. 9]

| (4) | Artikel 26 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 26
  Utvärdering av planen
  Vart femte år från och med den 18 september 2007 ska kommissionen utvärdera hur denna fleråriga plan har fungerat och vilka resultat den har gett.
  Med avseende på denna utvärdering ska kommissionen rådfråga STECF och den regionala rådgivande nämnden för Östersjön. När

  Om så är lämpligt kan

  nödvändigt ska
  kommissionen föreslå anpassningar

  lämpliga ändringar
  av den fleråriga planen, eller anta delegerade akter i enlighet med artikel 27

  vilka ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  .”[Ändr. 10] |
| --- | --- |

(4)

Artikel 26 ska ersättas med följande:

”Artikel 26

Utvärdering av planen

Vart femte år från och med den 18 september 2007 ska kommissionen utvärdera hur denna fleråriga plan har fungerat och vilka resultat den har gett.
  Med avseende på denna utvärdering ska kommissionen rådfråga STECF och den regionala rådgivande nämnden för Östersjön. När

  Om så är lämpligt kan

  nödvändigt ska
  kommissionen föreslå anpassningar

  lämpliga ändringar
  av den fleråriga planen, eller anta delegerade akter i enlighet med artikel 27

  vilka ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  .”[Ändr. 10]

| (5) | Artikel 27 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 27
  Översyn av gränserna för lägsta fiskedödlighet


  När
  kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29a i syfte att anpassa de

  anser att de mål för fiskedödlighetsnivåer som anges i artikel 4 inte längre är förenliga med förvaltningsplanens mål, ska den, på grundval av rådgivning från STECF och efter samråd med den regionala rådgivande nämnden för Östersjön och berörda parter, lägga fram ett förslag, som ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, om att anpassa de mål för
  fiskedödlighetsnivåer som anges i artikel 4 i de fall då den vetenskapliga rådgivningen visar att de fastställda lägsta fiskedödlighetsnivåerna inte är förenliga med förvaltningsplanens mål.”[Ändr. 11] |
| --- | --- |

(5)

Artikel 27 ska ersättas med följande:

”Artikel 27

Översyn av gränserna för lägsta fiskedödlighet

När
  kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29a i syfte att anpassa de

  anser att de mål för fiskedödlighetsnivåer som anges i artikel 4 inte längre är förenliga med förvaltningsplanens mål, ska den, på grundval av rådgivning från STECF och efter samråd med den regionala rådgivande nämnden för Östersjön och berörda parter, lägga fram ett förslag, som ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, om att anpassa de mål för
  fiskedödlighetsnivåer som anges i artikel 4 i de fall då den vetenskapliga rådgivningen visar att de fastställda lägsta fiskedödlighetsnivåerna inte är förenliga med förvaltningsplanens mål.”[Ändr. 11]

| (6) | I artikel 29 ska punkterna 2, 3 och 4 ersättas med följande:
  ”2.   Punkterna 3, 4 och 5 i artikel 8.1 b ska inte tillämpas i Ices delområden 27 och/eller 28.2 om det finns bevis för att fångsterna av torsk i de delområdena är mindre än 3 % av de sammanlagda fångsterna av torsk i område B. Kommissionen ska
  ges befogenhet att,
  varje år, i form av genomförandeakter och på grundval av de rapporter från medlemsstaterna som avses i punkt 1 och vetenskapliga uttalanden,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 29a, för att
  bekräfta huruvida det föreligger några sådana bevis och huruvida de begränsningar som avses i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 ska tillämpas i de berörda delområdena. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 29b.2.
  [Ändr. 12]

  3.   Artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 ska inte tillämpas i Ices delområde 28,1 om det finns bevis för att fångsterna av torsk i de delområdena är större än 1,5 % av de sammanlagda fångsterna av torsk i område B. Kommissionen ska
  ges befogenhet att,
  varje år, i form av genomförandeakter och på grundval av de rapporter från medlemsstaterna som avses i punkt 1 och vetenskapliga uttalanden,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 29a, för att
  bekräfta huruvida det föreligger några sådana bevis och huruvida de begränsningar som avses i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 ska tillämpas i de berörda delområdena. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 29b.2.
  [Ändr. 13]

  4.   De genomförandeakter

  delegerade akter
  som avses i punkterna 2 och 3 ska tillämpas från den 1 januari till den 31 december efterföljande år.”[Ändr. 14] |
| --- | --- |

(6)

I artikel 29 ska punkterna 2, 3 och 4 ersättas med följande:

”2.   Punkterna 3, 4 och 5 i artikel 8.1 b ska inte tillämpas i Ices delområden 27 och/eller 28.2 om det finns bevis för att fångsterna av torsk i de delområdena är mindre än 3 % av de sammanlagda fångsterna av torsk i område B. Kommissionen ska
  ges befogenhet att,
  varje år, i form av genomförandeakter och på grundval av de rapporter från medlemsstaterna som avses i punkt 1 och vetenskapliga uttalanden,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 29a, för att
  bekräfta huruvida det föreligger några sådana bevis och huruvida de begränsningar som avses i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 ska tillämpas i de berörda delområdena. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 29b.2.
  [Ändr. 12]

3.   Artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 ska inte tillämpas i Ices delområde 28,1 om det finns bevis för att fångsterna av torsk i de delområdena är större än 1,5 % av de sammanlagda fångsterna av torsk i område B. Kommissionen ska
  ges befogenhet att,
  varje år, i form av genomförandeakter och på grundval av de rapporter från medlemsstaterna som avses i punkt 1 och vetenskapliga uttalanden,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 29a, för att
  bekräfta huruvida det föreligger några sådana bevis och huruvida de begränsningar som avses i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 ska tillämpas i de berörda delområdena. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 29b.2.
  [Ändr. 13]

4.   De genomförandeakter

  delegerade akter
  som avses i punkterna 2 och 3 ska tillämpas från den 1 januari till den 31 december efterföljande år.”[Ändr. 14]

| (7) | Följande kapitel ska införas:
  ”Kapitel VIa
  Artikel 29a
  Delegeringens utövande
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   
  Den befogenhet att anta delegerade akter

  Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artiklarna 26 och

  artikel 8.3,

  27 på obestämd tid

  , och artikel 29.2 och 29.3 ska ges till kommissionen för en period av tre år från och med...

   (*).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 15]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 26 och
  27

  artikel 8.3 och artikel 29.2 och 29.3
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. [Ändr. 16]

  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 26 och 27

  artikel 8.3 och artikel 29.2 och 29.3
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

  ’Artikel 29b


  Kommittéförfarande


  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.


  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.’
  [Ändr. 17]

  Artikel 29c
  Rådets beslut
  När det i denna förordning föreskrivs att beslut ska fattas av rådet, ska rådet fatta beslut i enlighet med fördraget.”. |
| --- | --- |

(7)

Följande kapitel ska införas:

”Kapitel VIa

Artikel 29a

Delegeringens utövande

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   
  Den befogenhet att anta delegerade akter

  Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artiklarna 26 och

  artikel 8.3,

  27 på obestämd tid

  , och artikel 29.2 och 29.3 ska ges till kommissionen för en period av tre år från och med...

   (*).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 15]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 26 och
  27

  artikel 8.3 och artikel 29.2 och 29.3
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. [Ändr. 16]

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 26 och 27

  artikel 8.3 och artikel 29.2 och 29.3
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

’Artikel 29b

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.’
  [Ändr. 17]

Artikel 29c

Rådets beslut

När det i denna förordning föreskrivs att beslut ska fattas av rådet, ska rådet fatta beslut i enlighet med fördraget.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 145.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 januari 2013.

2

(3)  EUT L 248, 22.9.2007, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(*)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.

*

Datum för denna förordnings ikraftträdande.

---

Torsdagen den 17 januari 2013

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/200

---

P7_TA(2013)0019

Instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar (Beslut om inledande av interinstitutionella förhandlingar)

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD) – 2013/2503(RSP))

(2015/C 440/29)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 70.2 och 70a i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70.2 och 70a i arbetsordningen.

| — | beslutar att inleda interinstitutionella förhandlingar på grundval av följande mandat: |
| --- | --- |

—

beslutar att inleda interinstitutionella förhandlingar på grundval av följande mandat:

MANDAT

Ändringsförslag 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1a (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1a.
     
  Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

Ändringsförslag 2

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1b (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”



   (1)



  . Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna fullfölja sina befintliga politiska prioriteringar, utföra de nya uppgifter som föreskrivs i Lissabonfördraget och reagera vid oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar att även om resursnivån för nästa fleråriga budgetram ökar med minst 5 % jämfört med nivån för 2013 kan detta endast i begränsad utsträckning bidra till att nå unionens avtalade mål och åtaganden och principen om solidaritet inom unionen. Rådet uppmanas att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt ange vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna strykas helt och hållet trots att de bevisligen har ett europeiskt mervärde. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1b.
     
  Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”



   (1)



  . Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna fullfölja sina befintliga politiska prioriteringar, utföra de nya uppgifter som föreskrivs i Lissabonfördraget och reagera vid oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar att även om resursnivån för nästa fleråriga budgetram ökar med minst 5 % jämfört med nivån för 2013 kan detta endast i begränsad utsträckning bidra till att nå unionens avtalade mål och åtaganden och principen om solidaritet inom unionen. Rådet uppmanas att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt ange vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna strykas helt och hållet trots att de bevisligen har ett europeiskt mervärde.

Ändringsförslag 3

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1c (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Mot bakgrund av de uppgifter som redan utpekats och slutförts av unionen framhåller Europaparlamentet att kommissionen måste låta dessa politiska prioriteringar komma till synes i sitt förslag, på ett framsynt och lämpligt sätt. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1c.
     
  Mot bakgrund av de uppgifter som redan utpekats och slutförts av unionen framhåller Europaparlamentet att kommissionen måste låta dessa politiska prioriteringar komma till synes i sitt förslag, på ett framsynt och lämpligt sätt.

Ändringsförslag 4

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1) | Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) bör uppnås bland annat genom gemensamma åtgärder som avser personers passage av de inre gränserna och gränskontroll vid de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett
  mångskiktat
  system som syftar till att underlätta lagligt resande och hantera
  olaglig
  invandring. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1)

Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) bör uppnås bland annat genom gemensamma åtgärder som avser personers passage av de inre gränserna och gränskontroll vid de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett
  mångskiktat
  system som syftar till att underlätta lagligt resande och hantera
  olaglig
  invandring.

| (1) | Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  (EUF-fördraget)
  ) bör uppnås bland annat genom gemensamma åtgärder som avser personers passage av de inre gränserna och gränskontroll vid de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett
  konvergerande
  system som
  skulle möjliggöra utbyte av uppgifter och ett fullständigt situationsmedvetande och som
  syftar till att underlätta lagligt resande
  i unionen, liksom internationella utbyten som uppmuntrar och utvecklar kulturell mångfald och interkulturell förståelse,
  och
  till att
  hantera
  irreguljär
  invandring.
  Detta mål måste uppnås med garanterad respekt för de grundläggande rättigheterna (artikel 67.1 i EUF-fördraget) och mänsklig värdighet i enlighet med bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt – när det gäller utvecklingen av en gemensam politik avseende asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna – rättvis behandling av tredjelandsmedborgare (artikel 67.2 i EUF-fördraget), respekt för deras rätt till asyl och internationellt skydd, principen om ”non-refoulement” och sjöräddning av migranter samt uppfyllande av unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter enligt de internationella instrument som de är parter i, t.ex. Genèvekonventionen angående flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951 (nedan kallad Genèvekonventionen), kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967. |
| --- | --- |

(1)

Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  (EUF-fördraget)
  ) bör uppnås bland annat genom gemensamma åtgärder som avser personers passage av de inre gränserna och gränskontroll vid de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett
  konvergerande
  system som
  skulle möjliggöra utbyte av uppgifter och ett fullständigt situationsmedvetande och som
  syftar till att underlätta lagligt resande
  i unionen, liksom internationella utbyten som uppmuntrar och utvecklar kulturell mångfald och interkulturell förståelse,
  och
  till att
  hantera
  irreguljär
  invandring.
  Detta mål måste uppnås med garanterad respekt för de grundläggande rättigheterna (artikel 67.1 i EUF-fördraget) och mänsklig värdighet i enlighet med bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt – när det gäller utvecklingen av en gemensam politik avseende asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna – rättvis behandling av tredjelandsmedborgare (artikel 67.2 i EUF-fördraget), respekt för deras rätt till asyl och internationellt skydd, principen om ”non-refoulement” och sjöräddning av migranter samt uppfyllande av unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter enligt de internationella instrument som de är parter i, t.ex. Genèvekonventionen angående flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951 (nedan kallad Genèvekonventionen), kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967.

Ändringsförslag 5

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1a) | Unionen behöver en mer samstämmig strategi beträffande de inre och yttre aspekterna av migrationshantering och inre säkerhet och bör upprätta ett samband mellan kampen mot olaglig invandring och förbättring av säkerheten vid den yttre gränsen samt ett bättre samarbete och en bättre dialog med tredjeländer för att hantera olaglig invandring och främja laglig migration. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1a)

Unionen behöver en mer samstämmig strategi beträffande de inre och yttre aspekterna av migrationshantering och inre säkerhet och bör upprätta ett samband mellan kampen mot olaglig invandring och förbättring av säkerheten vid den yttre gränsen samt ett bättre samarbete och en bättre dialog med tredjeländer för att hantera olaglig invandring och främja laglig migration.

Ändringsförslag 6

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1b) | Det måste utarbetas en samordnad strategi för migrationstryck och asylansökningar samt för förvaltning av unionens yttre gränser, med budgetmedel och tillräckliga resurser som ställs till förfogande för att hantera krissituationer med iakttagande av mänskliga rättigheter och i en solidarisk anda mellan alla medlemsstater, samt med hänsyn till det nationella ansvaret och en tydlig uppdelning av uppgifterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1b)

Det måste utarbetas en samordnad strategi för migrationstryck och asylansökningar samt för förvaltning av unionens yttre gränser, med budgetmedel och tillräckliga resurser som ställs till förfogande för att hantera krissituationer med iakttagande av mänskliga rättigheter och i en solidarisk anda mellan alla medlemsstater, samt med hänsyn till det nationella ansvaret och en tydlig uppdelning av uppgifterna.

Ändringsförslag 7

Förslag till förordning

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (1c) | I sin resolution av den 8 juni 2011



   (2)



  betonade Europaparlamentet vidare att bättre synergieffekter måste skapas mellan olika fonder och program, och påpekade att en förenkling av förvaltningen av fonderna och möjligheten till korsfinansiering gör att ytterligare medel kan avsättas för gemensamma mål. Parlamentet välkomnade också kommissionens avsikt att minska det totala antalet budgetinstrument på området för inrikes frågor i en tvådelad struktur och, när detta är möjligt, med delad förvaltning, och framhöll att denna strategi i hög grad bör bidra till ökad förenkling, rationalisering, konsolidering och insyn i de nuvarande fonderna och programmen. Parlamentet underströk dock att det måste garanteras att de olika inrikespolitiska målen inte blandas ihop. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1c)

I sin resolution av den 8 juni 2011



   (2)



  betonade Europaparlamentet vidare att bättre synergieffekter måste skapas mellan olika fonder och program, och påpekade att en förenkling av förvaltningen av fonderna och möjligheten till korsfinansiering gör att ytterligare medel kan avsättas för gemensamma mål. Parlamentet välkomnade också kommissionens avsikt att minska det totala antalet budgetinstrument på området för inrikes frågor i en tvådelad struktur och, när detta är möjligt, med delad förvaltning, och framhöll att denna strategi i hög grad bör bidra till ökad förenkling, rationalisering, konsolidering och insyn i de nuvarande fonderna och programmen. Parlamentet underströk dock att det måste garanteras att de olika inrikespolitiska målen inte blandas ihop.

Motivering

Punkt 109 i resolutionen av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”.

Ändringsförslag 8

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a) | Enligt strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen är frihet, säkerhet och rättvisa mål som bör eftersträvas parallellt, och för att frihet och rättvisa ska uppnås bör säkerhet alltid eftersträvas i enlighet med principerna i fördragen, rättsstatsprincipen och de skyldigheter som hänför sig till unionens skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2a)

Enligt strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen är frihet, säkerhet och rättvisa mål som bör eftersträvas parallellt, och för att frihet och rättvisa ska uppnås bör säkerhet alltid eftersträvas i enlighet med principerna i fördragen, rättsstatsprincipen och de skyldigheter som hänför sig till unionens skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter.

Ändringsförslag 9

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  den oupplösliga kopplingen till den yttre säkerheten
  är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(3)

Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  den oupplösliga kopplingen till den yttre säkerheten
  är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten.

| (3) | Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för grundläggande
  friheter och mänskliga
  rättigheter och rättstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  full överensstämmelse med unionens utrikespolitiska målsättningar i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget)
  är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten. |
| --- | --- |

(3)

Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för grundläggande
  friheter och mänskliga
  rättigheter och rättstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  full överensstämmelse med unionens utrikespolitiska målsättningar i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget)
  är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten.

Ändringsförslag 10

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (3a) | Fonden för inre säkerhet bör ta särskild hänsyn till medlemsstater som konfronteras med oproportionerliga bördor på grund av migrationsströmmar till följd av sitt geografiska läge. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(3a)

Fonden för inre säkerhet bör ta särskild hänsyn till medlemsstater som konfronteras med oproportionerliga bördor på grund av migrationsströmmar till följd av sitt geografiska läge.

Ändringsförslag 11

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (6a) | De samlade medlen för denna förordning och för förordning (EU) nr XXX/2012 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brott samt krishantering bör tillsammans bilda en finansieringsram för fondens hela löptid, som bör utgöra den huvudsakliga utgångspunkten för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den [...] 201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6a)

De samlade medlen för denna förordning och för förordning (EU) nr XXX/2012 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brott samt krishantering bör tillsammans bilda en finansieringsram för fondens hela löptid, som bör utgöra den huvudsakliga utgångspunkten för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den [...] 201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning.

Motivering

För att spegla skäl 8 i förslaget till förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753).

Ändringsförslag 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Fonden för inre säkerhet bör ge uttryck för solidaritet genom ekonomiskt stöd till de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverkets bestämmelser om de yttre gränserna samt de medlemsstater som förbereder ett fullt deltagande i Schengensamarbetet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(8)

Fonden för inre säkerhet bör ge uttryck för solidaritet genom ekonomiskt stöd till de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverkets bestämmelser om de yttre gränserna samt de medlemsstater som förbereder ett fullt deltagande i Schengensamarbetet.

| (8) | Fonden för inre säkerhet bör ge uttryck för solidaritet genom ekonomiskt stöd till de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverkets bestämmelser om de yttre gränserna samt de medlemsstater som förbereder ett fullt deltagande i Schengensamarbetet
  och som respekterar internationell rätt genom att tillhandahålla stöd och skydd till dem som behöver det
  . |
| --- | --- |

(8)

Fonden för inre säkerhet bör ge uttryck för solidaritet genom ekonomiskt stöd till de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverkets bestämmelser om de yttre gränserna samt de medlemsstater som förbereder ett fullt deltagande i Schengensamarbetet
  och som respekterar internationell rätt genom att tillhandahålla stöd och skydd till dem som behöver det
  .

Ändringsförslag 13

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | Vid utförande av uppgifter vid de yttre gränserna och i konsulat i enlighet med Schengenregelverkets bestämmelser om gränser och viseringar, genomför medlemsstaterna verksamheten i alla andra medlemsstaters intresse, och för deras räkning, i Schengenområdet och utför därmed en tjänst i allmänhetens intresse för unionen.
  För att uttrycka solidaritet bör
  instrumentet bidra till att täcka driftskostnaderna i samband med gränskontroll och viseringspolitik och göra det möjligt för medlemsstaterna att systematiskt upprätthålla den kapacitet som är avgörande för att denna tjänst i allmänhetens intresse ska kunna tillhandahållas. Detta bidrag består av full ersättning för ett val av kostnader kopplade till målen enligt detta instrument och kommer att utgöra en integrerad del av de nationella programmen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(11)

Vid utförande av uppgifter vid de yttre gränserna och i konsulat i enlighet med Schengenregelverkets bestämmelser om gränser och viseringar, genomför medlemsstaterna verksamheten i alla andra medlemsstaters intresse, och för deras räkning, i Schengenområdet och utför därmed en tjänst i allmänhetens intresse för unionen.
  För att uttrycka solidaritet bör
  instrumentet bidra till att täcka driftskostnaderna i samband med gränskontroll och viseringspolitik och göra det möjligt för medlemsstaterna att systematiskt upprätthålla den kapacitet som är avgörande för att denna tjänst i allmänhetens intresse ska kunna tillhandahållas. Detta bidrag består av full ersättning för ett val av kostnader kopplade till målen enligt detta instrument och kommer att utgöra en integrerad del av de nationella programmen.

| (11) | Vid utförande av uppgifter vid de yttre gränserna och i konsulat i enlighet med Schengenregelverkets bestämmelser om gränser och viseringar, genomför medlemsstaterna verksamheten i alla andra medlemsstaters intresse, och för deras räkning, i Schengenområdet och utför därmed en tjänst i allmänhetens intresse för unionen. Instrumentet
  bör
  bidra till att täcka driftskostnaderna i samband med gränskontroll och viseringspolitik och göra det möjligt för medlemsstaterna att systematiskt upprätthålla den kapacitet som är avgörande för att denna tjänst i allmänhetens intresse ska kunna tillhandahållas. Detta bidrag består av full ersättning för ett val av
  specifika
  kostnader kopplade till målen enligt detta instrument och kommer att utgöra en integrerad del av de nationella programmen.
  För att undvika dubbelarbete, splittring och kostnadsineffektivitet bör Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) samordna verksamhet i medlemsstaterna som finansieras inom ramen för driftsstödet
  . |
| --- | --- |

(11)

Vid utförande av uppgifter vid de yttre gränserna och i konsulat i enlighet med Schengenregelverkets bestämmelser om gränser och viseringar, genomför medlemsstaterna verksamheten i alla andra medlemsstaters intresse, och för deras räkning, i Schengenområdet och utför därmed en tjänst i allmänhetens intresse för unionen. Instrumentet
  bör
  bidra till att täcka driftskostnaderna i samband med gränskontroll och viseringspolitik och göra det möjligt för medlemsstaterna att systematiskt upprätthålla den kapacitet som är avgörande för att denna tjänst i allmänhetens intresse ska kunna tillhandahållas. Detta bidrag består av full ersättning för ett val av
  specifika
  kostnader kopplade till målen enligt detta instrument och kommer att utgöra en integrerad del av de nationella programmen.
  För att undvika dubbelarbete, splittring och kostnadsineffektivitet bör Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) samordna verksamhet i medlemsstaterna som finansieras inom ramen för driftsstödet
  .

Ändringsförslag 14

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (13) | Detta instrument
  bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13)

Detta instrument
  bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (13) | Respekten för migranters och flyktingars mänskliga rättigheter är av central betydelse för unionen. Instrumentet
  bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Genèvekonventionen, FN:s havsrättskonvention, FN-konventioner om mänskliga rättigheter samt internationell humanitär rätt
  . |
| --- | --- |

(13)

Respekten för migranters och flyktingars mänskliga rättigheter är av central betydelse för unionen. Instrumentet
  bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Genèvekonventionen, FN:s havsrättskonvention, FN-konventioner om mänskliga rättigheter samt internationell humanitär rätt
  .

Ändringsförslag 15

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Enhetlig och högkvalitativ kontroll vid de yttre gränserna är väsentlig för att stärka området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionen bör därför fastställa särskilda riktlinjer som skulle säkerställa samordning mellan medlemsstaterna vad gäller infrastruktur, utrustning, transportmedel och it-system samt bidra till att de gemensamma säkerhetsstandarderna uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13a)

Enhetlig och högkvalitativ kontroll vid de yttre gränserna är väsentlig för att stärka området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionen bör därför fastställa särskilda riktlinjer som skulle säkerställa samordning mellan medlemsstaterna vad gäller infrastruktur, utrustning, transportmedel och it-system samt bidra till att de gemensamma säkerhetsstandarderna uppnås.

Ändringsförslag 16

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (13b) | I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bör instrumentet stödja verksamhet som garanterar skyddet av barn som löper en risk för att skadas vid de yttre gränserna.




  Instrumentets verksamheter bör i synnerhet stödja identifiering av, omedelbar hjälp till och hänvisning till skyddstjänster av utsatta barn, inbegripet tillhandahållande av särskilt skydd och bistånd till ensamkommande barn.




  Regelbunden kontroll och utvärdering, inklusive kontroll av utgifter, bör göras för att bedöma hur skyddet av barn tas upp inom ramen för instrumentets verksamheter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13b)

I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bör instrumentet stödja verksamhet som garanterar skyddet av barn som löper en risk för att skadas vid de yttre gränserna.

Instrumentets verksamheter bör i synnerhet stödja identifiering av, omedelbar hjälp till och hänvisning till skyddstjänster av utsatta barn, inbegripet tillhandahållande av särskilt skydd och bistånd till ensamkommande barn.

Regelbunden kontroll och utvärdering, inklusive kontroll av utgifter, bör göras för att bedöma hur skyddet av barn tas upp inom ramen för instrumentets verksamheter.

Motivering

EU har förbundit sig att skydda barnets rättigheter. Dessa insatser bör synliggöras vid genomförandet och verkställandet av denna förordning.

Ändringsförslag 17

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | För att säkerställa en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna och underlätta
  lagliga resor över de yttre gränserna
  inom ramen för EU:s strategi för den inre säkerheten, bör instrumentet bidra till utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som omfattar alla åtgärder som inbegriper politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan, personal, utrustning och teknik som medlemsstaternas behöriga myndigheter vidtar på olika nivåer i samarbete med Frontex, med tredjeländer och, vid behov, med andra aktörer, genom utnyttjande av bland annat gränssäkerhetsmodellen på fyra nivåer och Europeiska unionens integrerade riskbedömning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(14)

För att säkerställa en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna och underlätta
  lagliga resor över de yttre gränserna
  inom ramen för EU:s strategi för den inre säkerheten, bör instrumentet bidra till utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som omfattar alla åtgärder som inbegriper politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan, personal, utrustning och teknik som medlemsstaternas behöriga myndigheter vidtar på olika nivåer i samarbete med Frontex, med tredjeländer och, vid behov, med andra aktörer, genom utnyttjande av bland annat gränssäkerhetsmodellen på fyra nivåer och Europeiska unionens integrerade riskbedömning.

| (14) | För att säkerställa en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna
  samt organisera
  och underlätta
  reguljär migration och rörlighet
  inom ramen för EU:s strategi för den inre säkerheten, bör instrumentet bidra till utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som omfattar alla åtgärder som inbegriper politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan,
  bedömning av situationen och omständigheter som ändras när det gäller ställen där olagliga migranter passerar gränsen,
  personal, utrustning och teknik som medlemsstaternas behöriga myndigheter vidtar på olika nivåer i samarbete med Frontex, med tredjeländer och, vid behov, med andra aktörer, genom utnyttjande av bland annat gränssäkerhetsmodellen på fyra nivåer och Europeiska unionens integrerade riskbedömning. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna
  samt organisera
  och underlätta
  reguljär migration och rörlighet
  inom ramen för EU:s strategi för den inre säkerheten, bör instrumentet bidra till utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som omfattar alla åtgärder som inbegriper politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan,
  bedömning av situationen och omständigheter som ändras när det gäller ställen där olagliga migranter passerar gränsen,
  personal, utrustning och teknik som medlemsstaternas behöriga myndigheter vidtar på olika nivåer i samarbete med Frontex, med tredjeländer och, vid behov, med andra aktörer, genom utnyttjande av bland annat gränssäkerhetsmodellen på fyra nivåer och Europeiska unionens integrerade riskbedömning.

Ändringsförslag 18

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (16) | Fonden bör även inbegripa stöd för nationella åtgärder och samarbete mellan medlemsstaterna på området viseringspolitik och annan verksamhet som äger rum i ett skede som föregår kontrollerna vid de yttre gränserna. De tjänster som medlemsstaterna erbjuder i tredjeland bör organiseras så effektivt som möjligt, då detta är en viktig del av den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett mångskiktat system som syftar till att förenkla
  förfarandena för lagliga resenärer
  och
  motverka
  irreguljär invandring till Europeiska unionen, och som dessutom är en del av det gemensamma integrerade gränskontrollsystemet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(16)

Fonden bör även inbegripa stöd för nationella åtgärder och samarbete mellan medlemsstaterna på området viseringspolitik och annan verksamhet som äger rum i ett skede som föregår kontrollerna vid de yttre gränserna. De tjänster som medlemsstaterna erbjuder i tredjeland bör organiseras så effektivt som möjligt, då detta är en viktig del av den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett mångskiktat system som syftar till att förenkla
  förfarandena för lagliga resenärer
  och
  motverka
  irreguljär invandring till Europeiska unionen, och som dessutom är en del av det gemensamma integrerade gränskontrollsystemet.

| (16) | Fonden bör även inbegripa stöd för nationella åtgärder och samarbete mellan medlemsstaterna på området viseringspolitik och annan verksamhet som äger rum i ett skede som föregår kontrollerna vid de yttre gränserna
  , i synnerhet sådan verksamhet som prioriterar säkra sjögränser och underlättar reguljär migration och rörlighet, samtidigt som man till fullo utnyttjar Informationssystemet för viseringar (VIS) i syfte att främja kostnadseffektivitet och undvika dubbla utgifter
  . De tjänster som medlemsstaterna erbjuder i tredjeländer bör organiseras så effektivt som möjligt, då detta är en viktig del av den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett mångskiktat system som syftar till att förenkla
  reguljär migration
  och
  rörlighet, förhindra
  irreguljär invandring till Europeiska unionen
  samt rädda personer i sjönöd
  , och som dessutom är en del av det gemensamma integrerade gränskontrollsystemet. |
| --- | --- |

(16)

Fonden bör även inbegripa stöd för nationella åtgärder och samarbete mellan medlemsstaterna på området viseringspolitik och annan verksamhet som äger rum i ett skede som föregår kontrollerna vid de yttre gränserna
  , i synnerhet sådan verksamhet som prioriterar säkra sjögränser och underlättar reguljär migration och rörlighet, samtidigt som man till fullo utnyttjar Informationssystemet för viseringar (VIS) i syfte att främja kostnadseffektivitet och undvika dubbla utgifter
  . De tjänster som medlemsstaterna erbjuder i tredjeländer bör organiseras så effektivt som möjligt, då detta är en viktig del av den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett mångskiktat system som syftar till att förenkla
  reguljär migration
  och
  rörlighet, förhindra
  irreguljär invandring till Europeiska unionen
  samt rädda personer i sjönöd
  , och som dessutom är en del av det gemensamma integrerade gränskontrollsystemet.

Ändringsförslag 19

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (17) | Den bör dessutom stödja åtgärder i Schengenländerna som en del av utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som stärker det övergripande genomförandet av Schengenområdet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(17)

Den bör dessutom stödja åtgärder i Schengenländerna som en del av utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som stärker det övergripande genomförandet av Schengenområdet.

| (17) | Den bör dessutom stödja åtgärder i Schengenländerna som en del av utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som stärker det övergripande genomförandet av Schengenområdet.
  Medlemsstaterna bör i synnerhet tilldela Eurosur tillräckliga medel för att säkerställa att nätverket fungerar väl. |
| --- | --- |

(17)

Den bör dessutom stödja åtgärder i Schengenländerna som en del av utvecklingen av ett gemensamt integrerat system för gränsförvaltning, som stärker det övergripande genomförandet av Schengenområdet.
  Medlemsstaterna bör i synnerhet tilldela Eurosur tillräckliga medel för att säkerställa att nätverket fungerar väl.

Ändringsförslag 20

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (18) | Instrumentet bör också stödja Europeiska unionens utveckling av it-system som skulle förse medlemsstaterna med verktyg för att mer effektivt hantera tredjelandsmedborgares rörlighet över gränserna och säkerställa en
  bättre
  identifiering och kontroll av resenärer (”smarta gränser”). För detta ändamål bör ett program inrättas för att täcka kostnaderna för utvecklingen av både de centrala och de nationella delarna i dessa system, vilka ska säkerställa teknisk överensstämmelse, kostnadsbesparingar och ett smidigt genomförande i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18)

Instrumentet bör också stödja Europeiska unionens utveckling av it-system som skulle förse medlemsstaterna med verktyg för att mer effektivt hantera tredjelandsmedborgares rörlighet över gränserna och säkerställa en
  bättre
  identifiering och kontroll av resenärer (”smarta gränser”). För detta ändamål bör ett program inrättas för att täcka kostnaderna för utvecklingen av både de centrala och de nationella delarna i dessa system, vilka ska säkerställa teknisk överensstämmelse, kostnadsbesparingar och ett smidigt genomförande i medlemsstaterna.

| (18) | Instrumentet bör också stödja unionens utveckling av it-system som skulle förse medlemsstaterna med verktyg för att mer effektivt hantera tredjelandsmedborgares rörlighet över gränserna och säkerställa en
  effektivare
  identifiering och kontroll av resenärer (”smarta gränser”)
  och på så sätt förbättra gränssäkerheten och generera positiva ekonomiska effekter
  . För detta ändamål bör ett program inrättas för att täcka kostnaderna för utvecklingen av både de centrala och de nationella delarna i dessa system, vilka ska säkerställa teknisk överensstämmelse,
  driftskompatibilitet med unionens övriga it-system,
  kostnadsbesparingar och ett smidigt genomförande i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(18)

Instrumentet bör också stödja unionens utveckling av it-system som skulle förse medlemsstaterna med verktyg för att mer effektivt hantera tredjelandsmedborgares rörlighet över gränserna och säkerställa en
  effektivare
  identifiering och kontroll av resenärer (”smarta gränser”)
  och på så sätt förbättra gränssäkerheten och generera positiva ekonomiska effekter
  . För detta ändamål bör ett program inrättas för att täcka kostnaderna för utvecklingen av både de centrala och de nationella delarna i dessa system, vilka ska säkerställa teknisk överensstämmelse,
  driftskompatibilitet med unionens övriga it-system,
  kostnadsbesparingar och ett smidigt genomförande i medlemsstaterna.

Ändringsförslag 21

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (19) | För att omedelbart hantera oväntade migrationstryck och
  hot mot
  gränssäkerheten bör det vara möjligt att ge bistånd vid nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i förordning ... 2012/EU om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(19)

För att omedelbart hantera oväntade migrationstryck och
  hot mot
  gränssäkerheten bör det vara möjligt att ge bistånd vid nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i förordning ... 2012/EU om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering.

| (19) | För att omedelbart hantera oväntade migrationstryck och
  risker för
  gränssäkerheten bör det vara möjligt att ge bistånd vid nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i förordning ... 2012/EU om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. |
| --- | --- |

(19)

För att omedelbart hantera oväntade migrationstryck och
  risker för
  gränssäkerheten bör det vara möjligt att ge bistånd vid nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i förordning ... 2012/EU om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering.

Ändringsförslag 22

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (20) | Efter det att brister eller tänkbara
  hot
  identifierats, särskilt efter en utvärdering av Schengensamarbetet, bör den berörda medlemsstaten för att öka solidariteten i Schengenområdet följa upp frågan på lämpligt sätt genom att använda medel inom ramen för dess program per prioriterat område och, i tillämpliga fall, komplettera med bistånd vid nödsituationer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(20)

Efter det att brister eller tänkbara
  hot
  identifierats, särskilt efter en utvärdering av Schengensamarbetet, bör den berörda medlemsstaten för att öka solidariteten i Schengenområdet följa upp frågan på lämpligt sätt genom att använda medel inom ramen för dess program per prioriterat område och, i tillämpliga fall, komplettera med bistånd vid nödsituationer.

| (20) | Efter det att brister eller tänkbara
  risker
  identifierats, särskilt efter en utvärdering av Schengensamarbetet, bör den berörda medlemsstaten för att öka solidariteten i Schengenområdet följa upp frågan på lämpligt sätt genom att använda medel inom ramen för dess program per prioriterat område och, i tillämpliga fall, komplettera med bistånd vid nödsituationer. |
| --- | --- |

(20)

Efter det att brister eller tänkbara
  risker
  identifierats, särskilt efter en utvärdering av Schengensamarbetet, bör den berörda medlemsstaten för att öka solidariteten i Schengenområdet följa upp frågan på lämpligt sätt genom att använda medel inom ramen för dess program per prioriterat område och, i tillämpliga fall, komplettera med bistånd vid nödsituationer.

Ändringsförslag 23

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (21) | För att stärka solidariteten och ansvarsdelningen bör medlemsstaterna uppmuntras att använda en del av de medel som finns tillgängliga inom programmen till särskilda prioriteringar som fastställts av unionen, t.ex. inköp av teknisk utrustning till Frontex och utveckling av unionens konsulära samarbete. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(21)

För att stärka solidariteten och ansvarsdelningen bör medlemsstaterna uppmuntras att använda en del av de medel som finns tillgängliga inom programmen till särskilda prioriteringar som fastställts av unionen, t.ex. inköp av teknisk utrustning till Frontex och utveckling av unionens konsulära samarbete.

| (21) | För att stärka solidariteten och ansvarsdelningen bör medlemsstaterna uppmuntras att använda en del av de medel som finns tillgängliga inom programmen till särskilda prioriteringar som fastställts av unionen, t.ex. inköp av teknisk utrustning till Frontex och utveckling av unionens konsulära samarbete
  samt bistånd till personer som söker internationellt skydd
  . |
| --- | --- |

(21)

För att stärka solidariteten och ansvarsdelningen bör medlemsstaterna uppmuntras att använda en del av de medel som finns tillgängliga inom programmen till särskilda prioriteringar som fastställts av unionen, t.ex. inköp av teknisk utrustning till Frontex och utveckling av unionens konsulära samarbete
  samt bistånd till personer som söker internationellt skydd
  .

Ändringsförslag 24

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (21a) | Medlemsstaterna bör undvika att se till sina egna nationella intressen när de använder det belopp som genom instrumentet anslagits för deras nationella program. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(21a)

Medlemsstaterna bör undvika att se till sina egna nationella intressen när de använder det belopp som genom instrumentet anslagits för deras nationella program.

Ändringsförslag 25

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (22) | För att säkra tillämpningen av Schengenregelverket i hela Schengenområdet bör genomförandet av förordningen om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket också stödjas inom ramen för denna förordning, eftersom den är ett viktigt kompletterande instrument för att följa den politik som säkerställer att det inte förekommer någon kontroll av personer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(22)

För att säkra tillämpningen av Schengenregelverket i hela Schengenområdet bör genomförandet av förordningen om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket också stödjas inom ramen för denna förordning, eftersom den är ett viktigt kompletterande instrument för att följa den politik som säkerställer att det inte förekommer någon kontroll av personer.

| (22) | För att säkra tillämpningen av Schengenregelverket i hela Schengenområdet bör genomförandet av förordningen om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket också stödjas inom ramen för denna förordning, eftersom den är ett viktigt kompletterande instrument för att följa den politik som säkerställer
  en hög nivå av skydd av de externa gränserna och garanterar
  att det inte förekommer någon kontroll av personer
  inom Schengenområdet
  . |
| --- | --- |

(22)

För att säkra tillämpningen av Schengenregelverket i hela Schengenområdet bör genomförandet av förordningen om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket också stödjas inom ramen för denna förordning, eftersom den är ett viktigt kompletterande instrument för att följa den politik som säkerställer
  en hög nivå av skydd av de externa gränserna och garanterar
  att det inte förekommer någon kontroll av personer
  inom Schengenområdet
  .

Ändringsförslag 26

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits i samband med fonden för yttre gränser och utvecklingen av SIS och VIS, anses det lämpligt att medge flexibilitet för eventuella överföringar av resurser mellan de olika metoderna för att genomföra målen inom ramen för instrumentet, utan att det påverkar tillämpningen av principen om att från början säkra en kritisk massa och finansiell stabilitet för medlemsstaternas program och driftsstöd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(23)

Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits i samband med fonden för yttre gränser och utvecklingen av SIS och VIS, anses det lämpligt att medge flexibilitet för eventuella överföringar av resurser mellan de olika metoderna för att genomföra målen inom ramen för instrumentet, utan att det påverkar tillämpningen av principen om att från början säkra en kritisk massa och finansiell stabilitet för medlemsstaternas program och driftsstöd.

| (23) | Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits i samband med fonden för yttre gränser och utvecklingen av SIS
  II
  och VIS, anses det lämpligt att medge
  en viss grad av
  flexibilitet för eventuella överföringar av resurser mellan de olika metoderna för att genomföra målen inom ramen för instrumentet, utan att det påverkar tillämpningen av principen om att från början säkra en kritisk massa och finansiell stabilitet för medlemsstaternas program och driftsstöd

  samt budgetmyndighetens kontroll
  . |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits i samband med fonden för yttre gränser och utvecklingen av SIS
  II
  och VIS, anses det lämpligt att medge
  en viss grad av
  flexibilitet för eventuella överföringar av resurser mellan de olika metoderna för att genomföra målen inom ramen för instrumentet, utan att det påverkar tillämpningen av principen om att från början säkra en kritisk massa och finansiell stabilitet för medlemsstaternas program och driftsstöd

  samt budgetmyndighetens kontroll
  .

Ändringsförslag 27

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (24) | Likaledes bör åtgärdernas räckvidd och taket för de medel som finns tillgängliga för unionen (unionsåtgärder) ökas för att öka unionens kapacitet att under ett visst budgetår genomföra en rad olika verksamheter vad gäller förvaltningen av de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken i hela unionens intresse, när och i den mån behoven uppstår. Sådana unionsåtgärder omfattar studier och pilotprojekt för att främja politiken och dess tillämpning, åtgärder eller bestämmelser i tredjeländer för att hantera migrationstryck från dessa länder för att uppnå en optimal hantering av migrationsströmmarna till EU och en effektiv organisation av de därtill hörande uppgifterna vid de yttre gränserna och konsulaten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(24)

Likaledes bör åtgärdernas räckvidd och taket för de medel som finns tillgängliga för unionen (unionsåtgärder) ökas för att öka unionens kapacitet att under ett visst budgetår genomföra en rad olika verksamheter vad gäller förvaltningen av de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken i hela unionens intresse, när och i den mån behoven uppstår. Sådana unionsåtgärder omfattar studier och pilotprojekt för att främja politiken och dess tillämpning, åtgärder eller bestämmelser i tredjeländer för att hantera migrationstryck från dessa länder för att uppnå en optimal hantering av migrationsströmmarna till EU och en effektiv organisation av de därtill hörande uppgifterna vid de yttre gränserna och konsulaten.

| (24) | Likaledes bör åtgärdernas räckvidd och taket för de medel som finns tillgängliga för unionen (unionsåtgärder) ökas för att öka unionens kapacitet att under ett visst budgetår genomföra en rad olika verksamheter vad gäller förvaltningen av de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken i hela unionens intresse, när och i den mån behoven uppstår. Sådana unionsåtgärder omfattar studier och pilotprojekt för att främja politiken och dess tillämpning,
  utbildning av gränskontrolltjänstemän till skydd för de mänskliga rättigheterna,
  åtgärder eller bestämmelser i tredjeländer för att hantera migrationstryck från dessa länder för att uppnå en optimal hantering av migrationsströmmarna till EU och en effektiv organisation av de därtill hörande uppgifterna vid de yttre gränserna och konsulaten. |
| --- | --- |

(24)

Likaledes bör åtgärdernas räckvidd och taket för de medel som finns tillgängliga för unionen (unionsåtgärder) ökas för att öka unionens kapacitet att under ett visst budgetår genomföra en rad olika verksamheter vad gäller förvaltningen av de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken i hela unionens intresse, när och i den mån behoven uppstår. Sådana unionsåtgärder omfattar studier och pilotprojekt för att främja politiken och dess tillämpning,
  utbildning av gränskontrolltjänstemän till skydd för de mänskliga rättigheterna,
  åtgärder eller bestämmelser i tredjeländer för att hantera migrationstryck från dessa länder för att uppnå en optimal hantering av migrationsströmmarna till EU och en effektiv organisation av de därtill hörande uppgifterna vid de yttre gränserna och konsulaten.

Ändringsförslag 28

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26a) | Enligt EUF-fördraget är delegerade akter endast akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som avser icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Alla väsentliga delar bör ingå i själva lagstiftningsakten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26a)

Enligt EUF-fördraget är delegerade akter endast akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som avser icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Alla väsentliga delar bör ingå i själva lagstiftningsakten.

Ändringsförslag 29

Förslag till förordning

Skäl 26b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26b) | Användningen av medel på detta område bör samordnas bättre för att garantera komplementaritet, ökad effektivitet och bättre synlighet, samt för att uppnå bättre budgetsynergier. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26b)

Användningen av medel på detta område bör samordnas bättre för att garantera komplementaritet, ökad effektivitet och bättre synlighet, samt för att uppnå bättre budgetsynergier.

Ändringsförslag 30

Förslag till förordning

Skäl 26c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26c) | EU-finansieringens effekter måste maximeras genom att offentliga och privata ekonomiska resurser uppbådas, samordnas och utnyttjas maximalt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26c)

EU-finansieringens effekter måste maximeras genom att offentliga och privata ekonomiska resurser uppbådas, samordnas och utnyttjas maximalt.

Ändringsförslag 31

Förslag till förordning

Skäl 26d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26d) | Största möjliga transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll bör garanteras för innovativa finansiella instrument och finansieringsmekanismer som involverar EU:s budget. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26d)

Största möjliga transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll bör garanteras för innovativa finansiella instrument och finansieringsmekanismer som involverar EU:s budget.

Ändringsförslag 32

Förslag till förordning

Skäl 26e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26e) | Bättre genomförande och kvalitet när det gäller användning av pengarna bör utgöra vägledande principer för att uppnå instrumentets mål, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska resurserna bör säkerställas. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26e)

Bättre genomförande och kvalitet när det gäller användning av pengarna bör utgöra vägledande principer för att uppnå instrumentets mål, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska resurserna bör säkerställas.

Ändringsförslag 33

Förslag till förordning

Skäl 26f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26f) | Instrumentet måste kännetecknas av sund ekonomisk förvaltning, genomföras så effektivt och användarvänligt som möjligt och samtidigt garantera rättssäkerhet och vara tillgängligt för samtliga deltagare. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26f)

Instrumentet måste kännetecknas av sund ekonomisk förvaltning, genomföras så effektivt och användarvänligt som möjligt och samtidigt garantera rättssäkerhet och vara tillgängligt för samtliga deltagare.

Ändringsförslag 34

Förslag till förordning

Skäl 26 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26 g) | Kommissionen bör årligen kontrollera genomförandet av instrumentet med hjälp av nyckelindikatorer för utvärdering av resultat och effekter. Indikatorerna, bland dem också relevanta basnivåer, bör ge ett minimiunderlag för bedömningen av i vilken utsträckning instrumentets mål uppnåtts. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26 g)

Kommissionen bör årligen kontrollera genomförandet av instrumentet med hjälp av nyckelindikatorer för utvärdering av resultat och effekter. Indikatorerna, bland dem också relevanta basnivåer, bör ge ett minimiunderlag för bedömningen av i vilken utsträckning instrumentets mål uppnåtts.

Ändringsförslag 35

Förslag till förordning

Skäl 26h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26h) | När kommissionen genomför budgeten genom delad förvaltning bör genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att unionens insats framgår tydligt när de förvaltar unionens medel. Kommissionen och medlemsstaterna bör för detta ändamål uppfylla sina respektive förpliktelser i fråga om kontroll och revision samt åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. Kompletterande bestämmelser bör fastställas i form av sektorsspecifika regler. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26h)

När kommissionen genomför budgeten genom delad förvaltning bör genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att unionens insats framgår tydligt när de förvaltar unionens medel. Kommissionen och medlemsstaterna bör för detta ändamål uppfylla sina respektive förpliktelser i fråga om kontroll och revision samt åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. Kompletterande bestämmelser bör fastställas i form av sektorsspecifika regler.

Ändringsförslag 36

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (28) | Kommissionen bör, när den utarbetar och upprättar delegerade rättsakter, se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt överlämnas till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(28)

Kommissionen bör, när den utarbetar och upprättar delegerade rättsakter, se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

| (28) | När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att
  alla
  relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(28)

När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att
  alla
  relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändringsförslag 37

Förslag till förordning

Artikel 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | aa) | gemensamma säkerhetsstandarder: tillämpning av operativa åtgärder på ett gemensamt och enhetligt sätt för att uppnå en väldefinierad nivå av säkerhet inom gränskontrollerna enligt riktlinjerna för goda styrelseformer vid gränser och för viseringar, i överensstämmelse med Schengenkatalogen för kontroll av de yttre gränserna, den praktiska handledningen för gränskontrolltjänstemän, handboken om visering och Eurosur-riktlinjerna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

aa)

Ändringsförslag 38

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Det allmänna målet med instrumentet ska vara att bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i Europeiska unionen. | 1.   Det allmänna målet med instrumentet ska vara att bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå
  och en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna, samtidigt som man underlättar rörlighet i en säker miljö i enlighet med unionens åtagande avseende de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna. Denna målsättning ska uppnås i enlighet med unionens och dess medlemsstaters internationella skyldigheter avseende grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, inbegripet skyddet av barn som är tredjelandsmedborgare, principen om ”non-refoulement”, den rätt till asyl som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Genèvekonventionen samt unionens regler om dataskydd
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Det allmänna målet med instrumentet ska vara att bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i Europeiska unionen.

1.   Det allmänna målet med instrumentet ska vara att bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå
  och en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna, samtidigt som man underlättar rörlighet i en säker miljö i enlighet med unionens åtagande avseende de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna. Denna målsättning ska uppnås i enlighet med unionens och dess medlemsstaters internationella skyldigheter avseende grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, inbegripet skyddet av barn som är tredjelandsmedborgare, principen om ”non-refoulement”, den rätt till asyl som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Genèvekonventionen samt unionens regler om dataskydd
  .

Ändringsförslag 39

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Inom det allmänna mål som anges i punkt 1 ska instrumentet, i linje med de prioriteringar som fastställts i relevanta unionsstrategier, program och
  hot- och
  riskbedömningar, bidra till följande särskilda mål: | 2.   Inom det allmänna mål som anges i punkt 1 ska instrumentet, i linje med de prioriteringar som fastställts i relevanta unionsstrategier, program och riskbedömningar, bidra till följande särskilda mål: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Inom det allmänna mål som anges i punkt 1 ska instrumentet, i linje med de prioriteringar som fastställts i relevanta unionsstrategier, program och
  hot- och
  riskbedömningar, bidra till följande särskilda mål:

2.   Inom det allmänna mål som anges i punkt 1 ska instrumentet, i linje med de prioriteringar som fastställts i relevanta unionsstrategier, program och riskbedömningar, bidra till följande särskilda mål:

Ändringsförslag 40

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Stödja en gemensam viseringspolitik för att underlätta lagligt resande, säkra lika behandling av tredjelandsmedborgare och
  hantera
  irreguljär migration. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Stödja en gemensam viseringspolitik för att underlätta lagligt resande, säkra lika behandling av tredjelandsmedborgare och
  hantera
  irreguljär migration.

| (a) | Stödja en gemensam viseringspolitik för att underlätta lagligt resande
  och laglig rörlighet, tillhandahålla en hög servicekvalitet till dem som ansöker om visering
  , säkra lika behandling av
  unionsmedborgarna å ena sidan och av
  tredjelandsmedborgare
  å andra sidan,
  och
  förhindra
  irreguljär migration. |
| --- | --- |

(a)

Stödja en gemensam viseringspolitik för att underlätta lagligt resande
  och laglig rörlighet, tillhandahålla en hög servicekvalitet till dem som ansöker om visering
  , säkra lika behandling av
  unionsmedborgarna å ena sidan och av
  tredjelandsmedborgare
  å andra sidan,
  och
  förhindra
  irreguljär migration.

Ändringsförslag 41

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  antalet
  konsulat som utrustats, säkrats och/eller stärkts för att garantera en effektiv handläggning av viseringsansökningarna och tillhandahålla kvalitet på tjänsten till de viseringssökande. | Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  den procentuella andelen
  konsulat som utrustats, säkrats och/eller stärkts för att garantera en effektiv handläggning av viseringsansökningarna och tillhandahålla kvalitet på tjänsten till de viseringssökande
  , den procentuella andelen personer som stannar längre än vad de har tillstånd till per nationalitet, antalet gemensamma ansökningscentrum för viseringar, den genomsnittliga väntetiden för beslut om en viseringsansökning, andelen viseringar för flera inresor samt de genomsnittliga viseringskostnaderna för viseringssökande per konsulat
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  antalet
  konsulat som utrustats, säkrats och/eller stärkts för att garantera en effektiv handläggning av viseringsansökningarna och tillhandahålla kvalitet på tjänsten till de viseringssökande.

Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  den procentuella andelen
  konsulat som utrustats, säkrats och/eller stärkts för att garantera en effektiv handläggning av viseringsansökningarna och tillhandahålla kvalitet på tjänsten till de viseringssökande
  , den procentuella andelen personer som stannar längre än vad de har tillstånd till per nationalitet, antalet gemensamma ansökningscentrum för viseringar, den genomsnittliga väntetiden för beslut om en viseringsansökning, andelen viseringar för flera inresor samt de genomsnittliga viseringskostnaderna för viseringssökande per konsulat
  .

Ändringsförslag 42

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Stödja
  gränsförvaltningen
  för att dels säkerställa en hög
  skyddsnivå
  vid de yttre gränserna och dels en smidig passage av de yttre gränserna i enlighet med Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Stödja
  gränsförvaltningen
  för att dels säkerställa en hög
  skyddsnivå
  vid de yttre gränserna och dels en smidig passage av de yttre gränserna i enlighet med Schengenregelverket.

| (b) | Stödja
  EU-integrerad gränsförvaltning, främja ytterligare harmonisering och standardisering
  för att säkerställa dels en hög
  kontrollnivå
  vid de yttre gränserna, dels en smidig passage av de yttre gränserna i enlighet med Schengenregelverket
  , samtidigt som tillgång till internationellt skydd garanteras för dem som behöver det, i enlighet med medlemsstaternas skyldigheter avseende de mänskliga rättigheterna, inklusive principen om ”non-refoulement”
  . |
| --- | --- |

(b)

Stödja
  EU-integrerad gränsförvaltning, främja ytterligare harmonisering och standardisering
  för att säkerställa dels en hög
  kontrollnivå
  vid de yttre gränserna, dels en smidig passage av de yttre gränserna i enlighet med Schengenregelverket
  , samtidigt som tillgång till internationellt skydd garanteras för dem som behöver det, i enlighet med medlemsstaternas skyldigheter avseende de mänskliga rättigheterna, inklusive principen om ”non-refoulement”
  .

Ändringsförslag 43

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  utvecklingen av utrustning för gränskontroll
  och antalet gripanden av irreguljära tredjelandsmedborgare vid den yttre gränsen i förhållande till risknivån för det berörda avsnittet av den yttre gränsen. | Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  antalet gränsövergångsställen som är utrustade med it-system, kommunikationsinfrastruktur
  och
  utrustning till stöd för hanteringen av migrationsströmmar,
  antalet gripanden av irreguljära tredjelandsmedborgare vid den yttre gränsen i förhållande till risknivån för det berörda avsnittet av den yttre gränsen
  samt den genomsnittliga väntetiden vid gränsövergångarna
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  utvecklingen av utrustning för gränskontroll
  och antalet gripanden av irreguljära tredjelandsmedborgare vid den yttre gränsen i förhållande till risknivån för det berörda avsnittet av den yttre gränsen.

Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom
  antalet gränsövergångsställen som är utrustade med it-system, kommunikationsinfrastruktur
  och
  utrustning till stöd för hanteringen av migrationsströmmar,
  antalet gripanden av irreguljära tredjelandsmedborgare vid den yttre gränsen i förhållande till risknivån för det berörda avsnittet av den yttre gränsen
  samt den genomsnittliga väntetiden vid gränsövergångarna
  .

Ändringsförslag 44

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ba) | Förbättra gränsövervakningen genom att utbyta operativ information mellan medlemsstaterna och Frontex i syfte att minska antalet dödsfall till havs och antalet irreguljära invandrare, och öka den interna säkerheten genom att förhindra gränsöverskridande brottslighet som människohandel och narkotikasmuggling.



  Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom effektiviteten vid sökning efter och räddning av personer som försöker passera gränsen olagligt, antalet gripanden i samband med människohandel och smuggling samt antalet fastställda larm i den europeiska situationsbilden. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ba)

Förbättra gränsövervakningen genom att utbyta operativ information mellan medlemsstaterna och Frontex i syfte att minska antalet dödsfall till havs och antalet irreguljära invandrare, och öka den interna säkerheten genom att förhindra gränsöverskridande brottslighet som människohandel och narkotikasmuggling.

Ändringsförslag 45

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – sista stycket (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska ge kommissionen den information som krävs för att bedöma hur väl resultaten har uppnåtts i förhållande till indikatorerna. Kommissionen ska vara ansvarig för utvärderingen av resultaten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Medlemsstaterna ska ge kommissionen den information som krävs för att bedöma hur väl resultaten har uppnåtts i förhållande till indikatorerna. Kommissionen ska vara ansvarig för utvärderingen av resultaten.

Ändringsförslag 46

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Främja utvecklingen och genomförandet av strategier som säkerställer att det inte förekommer någon kontroll av personer, oavsett deras medborgarskap, när de passerar de inre gränserna, men att det sker kontroll av personer och en effektiv övervakning vid passage av de yttre gränserna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Främja utvecklingen och genomförandet av strategier som säkerställer att det inte förekommer någon kontroll av personer, oavsett deras medborgarskap, när de passerar de inre gränserna, men att det sker kontroll av personer och en effektiv övervakning vid passage av de yttre gränserna.

| (a) | Främja utvecklingen och genomförandet
  samt verkställandet
  av strategier som säkerställer att det inte förekommer någon kontroll av personer, oavsett deras medborgarskap, när de passerar de inre gränserna, men att det sker kontroll av personer och en effektiv övervakning vid passage av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(a)

Främja utvecklingen och genomförandet
  samt verkställandet
  av strategier som säkerställer att det inte förekommer någon kontroll av personer, oavsett deras medborgarskap, när de passerar de inre gränserna, men att det sker kontroll av personer och en effektiv övervakning vid passage av de yttre gränserna.

Ändringsförslag 47

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (aa) | Främja identifiering av, omedelbar hjälp till och hänvisning till skyddstjänster av utsatta barn, inklusive tillhandahållande av särskilt skydd och bistånd till ensamkommande barn. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(aa)

Främja identifiering av, omedelbar hjälp till och hänvisning till skyddstjänster av utsatta barn, inklusive tillhandahållande av särskilt skydd och bistånd till ensamkommande barn.

Ändringsförslag 48

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Gradvis införa ett integrerat förvaltningssystem för de yttre gränserna,
  inklusive
  förstärkt samverkan mellan medlemsstaternas
  migrationsmyndigheter och de
  brottsbekämpande
  myndigheterna
  vid de yttre gränserna
  samt
  åtgärder inom territoriet och nödvändiga kompletterande åtgärder i fråga om dokumentsäkerhet och identitetshantering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Gradvis införa ett integrerat förvaltningssystem för de yttre gränserna,
  inklusive
  förstärkt samverkan mellan medlemsstaternas
  migrationsmyndigheter och de
  brottsbekämpande
  myndigheterna
  vid de yttre gränserna
  samt
  åtgärder inom territoriet och nödvändiga kompletterande åtgärder i fråga om dokumentsäkerhet och identitetshantering.

| (b) | Gradvis införa ett integrerat förvaltningssystem
  – utgående från bland annat solidaritet och ansvar –
  för de yttre gränserna,
  vilket omfattar utökade gränskontroller och gränsövervakningssystem vid unionens gränser,
  förstärkt samverkan mellan medlemsstaternas
  migrations- och asylmyndigheter samt
  brottsbekämpande
  myndigheter
  vid de yttre gränserna
  och
  åtgärder inom territoriet
  , inklusive vid sjögränserna,
  och nödvändiga kompletterande åtgärder i fråga om
  sjöräddning,
  dokumentsäkerhet identitetshantering
  och driftskompatibiliteten för den förvärvade tekniska utrustningen, samtidigt som unionens regler om dataskydd efterlevs fullt ut och de rättigheter och principer som finns inskrivna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo
  . |
| --- | --- |

(b)

Gradvis införa ett integrerat förvaltningssystem
  – utgående från bland annat solidaritet och ansvar –
  för de yttre gränserna,
  vilket omfattar utökade gränskontroller och gränsövervakningssystem vid unionens gränser,
  förstärkt samverkan mellan medlemsstaternas
  migrations- och asylmyndigheter samt
  brottsbekämpande
  myndigheter
  vid de yttre gränserna
  och
  åtgärder inom territoriet
  , inklusive vid sjögränserna,
  och nödvändiga kompletterande åtgärder i fråga om
  sjöräddning,
  dokumentsäkerhet identitetshantering
  och driftskompatibiliteten för den förvärvade tekniska utrustningen, samtidigt som unionens regler om dataskydd efterlevs fullt ut och de rättigheter och principer som finns inskrivna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo
  .

Ändringsförslag 49

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Främja utvecklingen och genomförandet av den gemensamma politiken för viseringar och andra uppehållstillstånd för kortare tid, som även omfattar konsulärt samarbete. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Främja utvecklingen och genomförandet av den gemensamma politiken för viseringar och andra uppehållstillstånd för kortare tid, som även omfattar konsulärt samarbete.

| (c) | Främja utvecklingen och genomförandet av den gemensamma politiken för viseringar och andra uppehållstillstånd för kortare tid, som även omfattar konsulärt samarbete
  och konsulär täckning, främjande av gemensam utredningspraxis beträffande viseringsansökningar, enhetliga administrativa förfaranden och beslut i fråga om viseringar, inrättande av gemensamma ansökningscentrum för viseringar, fullständigt utnyttjande av praktiska framsteg och flexibilitet som uppnås genom viseringskodexen
  . |
| --- | --- |

(c)

Främja utvecklingen och genomförandet av den gemensamma politiken för viseringar och andra uppehållstillstånd för kortare tid, som även omfattar konsulärt samarbete
  och konsulär täckning, främjande av gemensam utredningspraxis beträffande viseringsansökningar, enhetliga administrativa förfaranden och beslut i fråga om viseringar, inrättande av gemensamma ansökningscentrum för viseringar, fullständigt utnyttjande av praktiska framsteg och flexibilitet som uppnås genom viseringskodexen
  .

Ändringsförslag 50

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Bygga och ombesörja driften av it-system, dessas kommunikationsinfrastruktur och kommunikationsutrustning som stöd för
  förvaltningen av migrationsströmmarna över
  unionens yttre gränser. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Bygga och ombesörja driften av it-system, dessas kommunikationsinfrastruktur och kommunikationsutrustning som stöd för
  förvaltningen av migrationsströmmarna över
  unionens yttre gränser.

| (d) | Bygga och ombesörja driften av it-system, dessas kommunikationsinfrastruktur och kommunikationsutrustning som
  är till
  stöd för
  kontrollen av gränspassagerna vid
  unionens yttre gränser
  och som fullt ut respekterar lagstiftningen om skydd av personuppgifter
  . |
| --- | --- |

(d)

Bygga och ombesörja driften av it-system, dessas kommunikationsinfrastruktur och kommunikationsutrustning som
  är till
  stöd för
  kontrollen av gränspassagerna vid
  unionens yttre gränser
  och som fullt ut respekterar lagstiftningen om skydd av personuppgifter
  .

Ändringsförslag 51

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (da) | Harmonisera kvaliteten på gränsförvaltningssystemen mellan de olika medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(da)

Harmonisera kvaliteten på gränsförvaltningssystemen mellan de olika medlemsstaterna.

Ändringsförslag 52

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (db) | Förstärka situationsmedvetenheten vid de yttre gränserna och medlemsstaternas insatsförmåga. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(db)

Förstärka situationsmedvetenheten vid de yttre gränserna och medlemsstaternas insatsförmåga.

Ändringsförslag 53

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led dc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (dc) | Förbättra kapaciteten och kvalifikationerna hos samtliga myndigheter och gränskontrolltjänstemän vid gränsövergångsställena, så att de kan utföra sin övervakning, rådgivning och kontroll med respekt för internationell människorättslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(dc)

Förbättra kapaciteten och kvalifikationerna hos samtliga myndigheter och gränskontrolltjänstemän vid gränsövergångsställena, så att de kan utföra sin övervakning, rådgivning och kontroll med respekt för internationell människorättslagstiftning.

Ändringsförslag 54

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (e) | Garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av EU:s regelverk om gränser och viseringar,
  däribland hur väl
  Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism fungerar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(e)

Garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av EU:s regelverk om gränser och viseringar,
  däribland hur väl
  Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism fungerar.

| (e) | Garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av EU:s regelverk om gränser
  , asyl
  och viseringar,
  särskilt genom att säkerställa att
  Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism fungerar
  väl
  . |
| --- | --- |

(e)

Garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av EU:s regelverk om gränser
  , asyl
  och viseringar,
  särskilt genom att säkerställa att
  Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism fungerar
  väl
  .

Ändringsförslag 55

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (f) | Stärka samarbetet mellan de medlemsstater som har verksamheter i tredjeländer
  som rör
  tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet med tredjeländer i detta avseende. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(f)

Stärka samarbetet mellan de medlemsstater som har verksamheter i tredjeländer
  som rör
  tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet med tredjeländer i detta avseende.

| (f) | Stärka samarbetet mellan de medlemsstater som har verksamheter i tredjeländer
  i fråga om finansieringen av åtgärder i tredjeländer genom myndigheterna i dessa länder,
  tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet med tredjeländer i detta avseende
  , vilket ska ske i full överensstämmelse med målen och principerna för unionens externa åtgärder och humanitära politik
  . |
| --- | --- |

(f)

Stärka samarbetet mellan de medlemsstater som har verksamheter i tredjeländer
  i fråga om finansieringen av åtgärder i tredjeländer genom myndigheterna i dessa länder,
  tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet med tredjeländer i detta avseende
  , vilket ska ske i full överensstämmelse med målen och principerna för unionens externa åtgärder och humanitära politik
  .

Ändringsförslag 56

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Inom de mål som anges i artikel 3 och med beaktande av slutsatserna av den politiska dialog som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr .../.../2012 [den övergripande förordningen], ska instrumentet stödja åtgärder i eller av medlemsstaterna och i synnerhet följande: | 1.   Inom de mål som anges i artikel 3 och med beaktande av slutsatserna av den politiska dialog som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr .../.../2012 [den övergripande förordningen], ska instrumentet stödja åtgärder i eller av medlemsstaterna
  som bidrar till uppnåendet av en lämplig skyddsnivå vid dess yttre gränser i enlighet med gemensamma säkerhetsstandarder,
  och i synnerhet följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Inom de mål som anges i artikel 3 och med beaktande av slutsatserna av den politiska dialog som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr .../.../2012 [den övergripande förordningen], ska instrumentet stödja åtgärder i eller av medlemsstaterna och i synnerhet följande:

1.   Inom de mål som anges i artikel 3 och med beaktande av slutsatserna av den politiska dialog som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr .../.../2012 [den övergripande förordningen], ska instrumentet stödja åtgärder i eller av medlemsstaterna
  som bidrar till uppnåendet av en lämplig skyddsnivå vid dess yttre gränser i enlighet med gemensamma säkerhetsstandarder,
  och i synnerhet följande:

Ändringsförslag 57

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Infrastrukturer, byggnader och system som krävs vid gränsövergångsställen och för övervakning av gränserna mellan gränsövergångsställena samt effektiv hantering av
  olaglig
  passage av de yttre gränserna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Infrastrukturer, byggnader och system som krävs vid gränsövergångsställen och för övervakning av gränserna mellan gränsövergångsställena samt effektiv hantering av
  olaglig
  passage av de yttre gränserna.

| (a) | Infrastrukturer, byggnader och system som krävs vid gränsövergångsställen och för övervakning av gränserna mellan gränsövergångsställena samt effektiv hantering av
  irreguljär
  passage av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(a)

Infrastrukturer, byggnader och system som krävs vid gränsövergångsställen och för övervakning av gränserna mellan gränsövergångsställena samt effektiv hantering av
  irreguljär
  passage av de yttre gränserna.

Ändringsförslag 58

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Operativ utrustning, transportmedel och kommunikationssystem som krävs för effektiv gränskontroll och spårning av personer, t.ex. fasta terminaler för SIS, VIS och det europeiska systemet för arkivering av bilder (Fado), inbegripet den senaste tekniken. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Operativ utrustning, transportmedel och kommunikationssystem som krävs för effektiv gränskontroll och spårning av personer, t.ex. fasta terminaler för SIS, VIS och det europeiska systemet för arkivering av bilder (Fado), inbegripet den senaste tekniken.

| (b) | Operativ utrustning, transportmedel och kommunikationssystem som krävs för effektiv
  och säker
  gränskontroll
  , sökning
  och
  räddning samt
  spårning av personer, t.ex. fasta terminaler för SIS, VIS och det europeiska systemet för arkivering av bilder (Fado), inbegripet den senaste tekniken. |
| --- | --- |

(b)

Operativ utrustning, transportmedel och kommunikationssystem som krävs för effektiv
  och säker
  gränskontroll
  , sökning
  och
  räddning samt
  spårning av personer, t.ex. fasta terminaler för SIS, VIS och det europeiska systemet för arkivering av bilder (Fado), inbegripet den senaste tekniken.

Ändringsförslag 59

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Infrastruktur, byggnader och operativ utrustning som krävs för handläggningen av viseringsansökningar
  och
  konsulärt samarbete. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Infrastruktur, byggnader och operativ utrustning som krävs för handläggningen av viseringsansökningar
  och
  konsulärt samarbete.

| (d) | Infrastruktur, byggnader och operativ utrustning som krävs för handläggningen av viseringsansökningar, konsulärt samarbete
  och andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten på tjänsterna för de viseringssökande
  . |
| --- | --- |

(d)

Infrastruktur, byggnader och operativ utrustning som krävs för handläggningen av viseringsansökningar, konsulärt samarbete
  och andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten på tjänsterna för de viseringssökande
  .

Ändringsförslag 60

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (da) | Utbildning om användningen av de angränsande systemen och främjande av normer för kvalitetsstyrning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(da)

Utbildning om användningen av de angränsande systemen och främjande av normer för kvalitetsstyrning.

Ändringsförslag 61

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (e) | Studier,
  pilotprojekt
  och åtgärder som syftar till att främja myndighetssamarbete inom och mellan medlemsstater, och genomförandet av de rekommendationer, operativa standarder och bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och EU:s organ. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(e)

Studier,
  pilotprojekt
  och åtgärder som syftar till att främja myndighetssamarbete inom och mellan medlemsstater, och genomförandet av de rekommendationer, operativa standarder och bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och EU:s organ.

| (e) | Studier,
  projekt, gemensamma initiativ, utbildningar
  och åtgärder
  avseende övergripande frågor såsom grundläggande rättigheter – inbegripet skyddet av barn som är tredjelandsmedborgare –
  som syftar till att främja myndighetssamarbete inom och mellan medlemsstater,
  driftskompabilitet
  och
  harmonisering mellan medlemsstaternas gränsförvaltningssystem samt
  genomförandet av de rekommendationer,
  de
  operativa standarder och
  den
  bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och EU:s organ. |
| --- | --- |

(e)

Studier,
  projekt, gemensamma initiativ, utbildningar
  och åtgärder
  avseende övergripande frågor såsom grundläggande rättigheter – inbegripet skyddet av barn som är tredjelandsmedborgare –
  som syftar till att främja myndighetssamarbete inom och mellan medlemsstater,
  driftskompabilitet
  och
  harmonisering mellan medlemsstaternas gränsförvaltningssystem samt
  genomförandet av de rekommendationer,
  de
  operativa standarder och
  den
  bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och EU:s organ.

Ändringsförslag 62

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ea) | Initiativ avseende utbildning av gränskontrolltjänstemän till skydd för de mänskliga rättigheterna, bland annat för identifiering av offer för människohandel. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ea)

Initiativ avseende utbildning av gränskontrolltjänstemän till skydd för de mänskliga rättigheterna, bland annat för identifiering av offer för människohandel.

Ändringsförslag 63

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Inom de mål som anges i artikel 3 ska detta instrument stödja åtgärder i eller avseende tredjeländer och i synnerhet följande: | 2.   Inom de mål som anges i artikel 3
  , och med beaktande av slutsatserna från den politiska dialog som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr .../2012 [den övergripande förordningen],
  ska detta instrument stödja åtgärder i eller avseende tredjeländer och i synnerhet följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Inom de mål som anges i artikel 3 ska detta instrument stödja åtgärder i eller avseende tredjeländer och i synnerhet följande:

2.   Inom de mål som anges i artikel 3
  , och med beaktande av slutsatserna från den politiska dialog som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr .../2012 [den övergripande förordningen],
  ska detta instrument stödja åtgärder i eller avseende tredjeländer och i synnerhet följande:

Ändringsförslag 64

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ba) | Projekt i tredjeländer som syftar till att förbättra övervakningssystemen för att säkra samarbetet med Eurosur-nätverket. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ba)

Projekt i tredjeländer som syftar till att förbättra övervakningssystemen för att säkra samarbetet med Eurosur-nätverket.

Ändringsförslag 65

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Studier,
  evenemang,
  utbildning, utrustning och pilotprojekt för att tillhandahålla särskilda tekniska och operativa sakkunskaper till tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Studier,
  evenemang,
  utbildning, utrustning och pilotprojekt för att tillhandahålla särskilda tekniska och operativa sakkunskaper till tredjeländer.

| (c) | Studier, utbildning, utrustning och pilotprojekt för att tillhandahålla särskilda tekniska och operativa sakkunskaper till tredjeländer. |
| --- | --- |

(c)

Studier, utbildning, utrustning och pilotprojekt för att tillhandahålla särskilda tekniska och operativa sakkunskaper till tredjeländer.

Ändringsförslag 66

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Studier,
  evenemang,
  utbildning, utrustning och pilotprojekt för genomförandet av de särskilda rekommendationer, operativa standarder och bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens organ i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Studier,
  evenemang,
  utbildning, utrustning och pilotprojekt för genomförandet av de särskilda rekommendationer, operativa standarder och bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens organ i tredjeländer.

| (d) | Studier, utbildning, utrustning och pilotprojekt
  avseende övergripande frågor såsom grundläggande rättigheter – inbegripet skyddet av barn som är tredjelandsmedborgare –
  för genomförandet av de särskilda rekommendationer, operativa standarder och bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens organ i tredjeländer. |
| --- | --- |

(d)

Studier, utbildning, utrustning och pilotprojekt
  avseende övergripande frågor såsom grundläggande rättigheter – inbegripet skyddet av barn som är tredjelandsmedborgare –
  för genomförandet av de särskilda rekommendationer, operativa standarder och bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens organ i tredjeländer.

Motivering

Samtidigt som det kan vara nödvändigt att stärka gränskontrollerna bör man inte glömma de särskilda behoven hos utsatta personer och grupper, t.ex. ensamkommande minderåriga.

Ändringsförslag 67

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (da) | Initiativ för utbildning av gränskontrolltjänstemän till skydd för de mänskliga rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(da)

Initiativ för utbildning av gränskontrolltjänstemän till skydd för de mänskliga rättigheterna.

Ändringsförslag 68

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Kommissionen och medlemsstaterna ska tillsammans med Europeiska utrikestjänsten och i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EU) nr .../2013 [den övergripande förordningen] samordna de åtgärder som vidtas i och avseende tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Kommissionen och medlemsstaterna ska tillsammans med Europeiska utrikestjänsten och i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EU) nr .../2013 [den övergripande förordningen] samordna de åtgärder som vidtas i och avseende tredjeländer.

Ändringsförslag 69

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  inom budgetramens gränser
  . | 2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  till fonden utan att det påverkar bestämmelserna i rådets förordning om inrättande av en flerårig budgetram för 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet av den [...] 201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  inom budgetramens gränser
  .

2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  till fonden utan att det påverkar bestämmelserna i rådets förordning om inrättande av en flerårig budgetram för 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet av den [...] 201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  .

Ändringsförslag 70

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr .../2012 [ny budgetförordning]
  , med undantag av unionsåtgärder som avses i artikel 13, bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 14 och tekniskt bistånd som avses i artikel 16.1
  . | 4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras
  genom direkt förvaltning (framför allt unionsåtgärder som avses i artikel 13, bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 14 och tekniskt bistånd som avses artikel 16.1) eller
  genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr .../2012 [ny budgetförordning]. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr .../2012 [ny budgetförordning]
  , med undantag av unionsåtgärder som avses i artikel 13, bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 14 och tekniskt bistånd som avses i artikel 16.1
  .

4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras
  genom direkt förvaltning (framför allt unionsåtgärder som avses i artikel 13, bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 14 och tekniskt bistånd som avses artikel 16.1) eller
  genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr .../2012 [ny budgetförordning].

Motivering

Att EU:s budget genomförs genom delad förvaltning bör vara ett undantag och inte någon regel.

Ändringsförslag 71

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den(de) metod(er) för genomförandet av budgeten för programmet för utveckling av nya it-system ska anges i
  den genomförandeakt som det hänvisas till i artikel 15.2
  . | Den(de) metod(er) för genomförandet av budgeten för programmet för utveckling av nya it-system ska anges i
  en delegerad akt/delegerade akter
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Den(de) metod(er) för genomförandet av budgeten för programmet för utveckling av nya it-system ska anges i
  den genomförandeakt som det hänvisas till i artikel 15.2
  .

Den(de) metod(er) för genomförandet av budgeten för programmet för utveckling av nya it-system ska anges i
  en delegerad akt/delegerade akter
  .

Ändringsförslag 72

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen förblir ansvarig för genomförandet av unionens budget i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget och ska underrätta Europaparlamentet och rådet om verksamhet som utförts av andra enheter än medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4a.
     
  Kommissionen förblir ansvarig för genomförandet av unionens budget i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget och ska underrätta Europaparlamentet och rådet om verksamhet som utförts av andra enheter än medlemsstaterna.

Motivering

För att harmonisera ordalydelsen med den ändrade budgetförordningen.

Ändringsförslag 73

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   De samlade medlen
  ska preliminärt
  användas enligt följande: | 5.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter ska
  de samlade medlen användas enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5.   De samlade medlen
  ska preliminärt
  användas enligt följande:

5.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter ska
  de samlade medlen användas enligt följande:

Ändringsförslag 74

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  2 000  miljoner euro
  ska
  preliminärt
  tilldelas medlemsstaterna enligt följande: | 1.   
  67 % av de totala medel som avsätts för de nationella programmen
  ska tilldelas medlemsstaterna enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   
  2 000  miljoner euro
  ska
  preliminärt
  tilldelas medlemsstaterna enligt följande:

1.   
  67 % av de totala medel som avsätts för de nationella programmen
  ska tilldelas medlemsstaterna enligt följande:

Ändringsförslag 75

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | 1 200  miljoner euro, enligt vad som anges i bilaga I
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

1 200  miljoner euro, enligt vad som anges i bilaga I
  .

| (a) | 34 % enligt följande:










  (i) | ett grundbelopp på 5 miljoner euro per medlemsstat vid finansieringsperiodens början och |
| --- | --- | --- |

(a)

34 % enligt följande:

(i)

ett grundbelopp på 5 miljoner euro per medlemsstat vid finansieringsperiodens början och

| (ii) | ett varierande belopp per medlemsstat som beräknats på grundval av genomsnittet av det belopp som erhållits inom ramen för beslut nr 574/2007/EG för åren 2011, 2012 och 2013
  . |
| --- | --- |

(ii)

ett varierande belopp per medlemsstat som beräknats på grundval av genomsnittet av det belopp som erhållits inom ramen för beslut nr 574/2007/EG för åren 2011, 2012 och 2013
  .

Ändringsförslag 76

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | 450 miljoner euro
  på grundval av resultaten av den mekanism som beskrivs i artikel 7. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

450 miljoner euro
  på grundval av resultaten av den mekanism som beskrivs i artikel 7.

| (b) | 13 %
  på grundval av resultaten av den mekanism som beskrivs i artikel 7. |
| --- | --- |

(b)

13 %
  på grundval av resultaten av den mekanism som beskrivs i artikel 7.

Ändringsförslag 77

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | 350 miljoner euro
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret 2018, och återstoden av de tillgängliga anslagen enligt denna artikel eller ett annat belopp, som fastställs i enlighet med punkt 2, på grundval av resultaten av en riskbedömning och av den mekanism som fastställs i artikel 8. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

350 miljoner euro
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret 2018, och återstoden av de tillgängliga anslagen enligt denna artikel eller ett annat belopp, som fastställs i enlighet med punkt 2, på grundval av resultaten av en riskbedömning och av den mekanism som fastställs i artikel 8.

| (c) | 10 %
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret 2018, och återstoden av de tillgängliga anslagen enligt denna artikel eller ett annat belopp, som fastställs i enlighet med punkt 2, på grundval av resultaten av en riskbedömning och av den mekanism som fastställs i artikel 8. |
| --- | --- |

(c)

10 %
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret 2018, och återstoden av de tillgängliga anslagen enligt denna artikel eller ett annat belopp, som fastställs i enlighet med punkt 2, på grundval av resultaten av en riskbedömning och av den mekanism som fastställs i artikel 8.

Ändringsförslag 78

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter anta det finansiella beslut genom vilket punkt 1 led a genomförs. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som det hänvisas till i artikel 18.2. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1a.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter anta det finansiella beslut genom vilket punkt 1 led a genomförs. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som det hänvisas till i artikel 18.2.

Ändringsförslag 79

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Medlemsstaterna ska tilldela Eurosur tillräckliga medel för att se till att detta system fungerar väl. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1b.
     
  Medlemsstaterna ska tilldela Eurosur tillräckliga medel för att se till att detta system fungerar väl.

Ändringsförslag 80

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna kan utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 6.1 a, få ett ytterligare anslag, förutsatt att det är avsatt som sådant i programmet och ska användas för att uppnå de specifika åtgärder som anges i bilaga II. | 1.   Medlemsstaterna kan utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 6.1 a, få ett ytterligare anslag, förutsatt att det är avsatt som sådant i
  det nationella
  programmet och ska användas för att uppnå de specifika åtgärder som anges i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna kan utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 6.1 a, få ett ytterligare anslag, förutsatt att det är avsatt som sådant i programmet och ska användas för att uppnå de specifika åtgärder som anges i bilaga II.

1.   Medlemsstaterna kan utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 6.1 a, få ett ytterligare anslag, förutsatt att det är avsatt som sådant i
  det nationella
  programmet och ska användas för att uppnå de specifika åtgärder som anges i bilaga II.

Ändringsförslag 81

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 17 för översynen av de särskilda åtgärder som förtecknas i bilaga II
  , om det anses lämpligt
  . På grundval av de nya särskilda åtgärderna får medlemsstaterna ett extra belopp som fastställs i punkt 1, beroende på tillgängliga medel. | 2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 17 för översynen av de särskilda åtgärder som förtecknas i bilaga II. På grundval av de nya särskilda åtgärderna får medlemsstaterna ett extra belopp som fastställs i punkt 1, beroende på tillgängliga medel
  och under förutsättning att budgetmyndigheten underrättas i tid
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 17 för översynen av de särskilda åtgärder som förtecknas i bilaga II
  , om det anses lämpligt
  . På grundval av de nya särskilda åtgärderna får medlemsstaterna ett extra belopp som fastställs i punkt 1, beroende på tillgängliga medel.

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 17 för översynen av de särskilda åtgärder som förtecknas i bilaga II. På grundval av de nya särskilda åtgärderna får medlemsstaterna ett extra belopp som fastställs i punkt 1, beroende på tillgängliga medel
  och under förutsättning att budgetmyndigheten underrättas i tid
  .

Ändringsförslag 82

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   För att kunna fördela de belopp som anges i artikel 6.1 c ska kommissionen, senast den
  1 juni 2017
  , på grundval av information från och i samråd med Frontex, upprätta en rapport som, i enlighet med Frontex riskbedömning, ska fastställa hotnivåer vid de yttre gränserna för perioden 2017–2020. Hotnivåerna kommer att grundas på bördan i samband med gränsförvaltningen och de hot som påverkar säkerheten vid medlemsstaternas yttre gränser under 2014–2016 och de ska bland annat beakta möjliga framtida trender när det gäller migrationsströmmar och olaglig verksamhet vid de yttre gränserna som beaktar den sannolika politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i de berörda tredjeländerna, särskilt i grannländerna. | 1.   För att kunna fördela de belopp som anges i artikel 6.1 c ska kommissionen, senast den
  1 januari 2017
  , på grundval av information från och i samråd med Frontex
  och Easo
  , upprätta en rapport som, i enlighet med Frontex riskbedömning, ska fastställa hotnivåer vid de yttre gränserna för perioden 2017–2020. Hotnivåerna kommer att grundas på bördan i samband med gränsförvaltningen
  , utvärderingsrapporter som utarbetas med hjälp av Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism
  och de hot som påverkar säkerheten
  och tryggheten, inklusive söknings- och räddningsoperationer till havs,
  vid medlemsstaternas yttre gränser under 2014–2016, och de ska bland annat beakta möjliga framtida trender när det gäller migrationsströmmar och olaglig verksamhet vid de yttre gränserna som beaktar den sannolika politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i de berörda tredjeländerna, särskilt i grannländerna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   För att kunna fördela de belopp som anges i artikel 6.1 c ska kommissionen, senast den
  1 juni 2017
  , på grundval av information från och i samråd med Frontex, upprätta en rapport som, i enlighet med Frontex riskbedömning, ska fastställa hotnivåer vid de yttre gränserna för perioden 2017–2020. Hotnivåerna kommer att grundas på bördan i samband med gränsförvaltningen och de hot som påverkar säkerheten vid medlemsstaternas yttre gränser under 2014–2016 och de ska bland annat beakta möjliga framtida trender när det gäller migrationsströmmar och olaglig verksamhet vid de yttre gränserna som beaktar den sannolika politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i de berörda tredjeländerna, särskilt i grannländerna.

1.   För att kunna fördela de belopp som anges i artikel 6.1 c ska kommissionen, senast den
  1 januari 2017
  , på grundval av information från och i samråd med Frontex
  och Easo
  , upprätta en rapport som, i enlighet med Frontex riskbedömning, ska fastställa hotnivåer vid de yttre gränserna för perioden 2017–2020. Hotnivåerna kommer att grundas på bördan i samband med gränsförvaltningen
  , utvärderingsrapporter som utarbetas med hjälp av Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism
  och de hot som påverkar säkerheten
  och tryggheten, inklusive söknings- och räddningsoperationer till havs,
  vid medlemsstaternas yttre gränser under 2014–2016, och de ska bland annat beakta möjliga framtida trender när det gäller migrationsströmmar och olaglig verksamhet vid de yttre gränserna som beaktar den sannolika politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i de berörda tredjeländerna, särskilt i grannländerna.

Ändringsförslag 83

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| I rapporten ska
  hotnivån
  fastställas för varje avsnitt av den yttre gränsen genom att det berörda gränsavsnittets längd multipliceras med den viktning som det tillskrivs enligt följande: | I rapporten ska
  risknivån
  fastställas för varje avsnitt av den yttre gränsen genom att det berörda gränsavsnittets längd multipliceras med den viktning som det tillskrivs enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

I rapporten ska
  hotnivån
  fastställas för varje avsnitt av den yttre gränsen genom att det berörda gränsavsnittets längd multipliceras med den viktning som det tillskrivs enligt följande:

I rapporten ska
  risknivån
  fastställas för varje avsnitt av den yttre gränsen genom att det berörda gränsavsnittets längd multipliceras med den viktning som det tillskrivs enligt följande:

Ändringsförslag 84

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (i) | Faktor 1 för
  normalt hot
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(i)

Faktor 1 för
  normalt hot
  .

| (i) | Faktor 1 för
  normal risknivå
  . |
| --- | --- |

(i)

Faktor 1 för
  normal risknivå
  .

Ändringsförslag 85

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (ii) | Faktor 3 för medelhög
  hotnivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ii)

Faktor 3 för medelhög
  hotnivå
  .

| (ii) | Faktor 3 för medelhög
  risknivå
  . |
| --- | --- |

(ii)

Faktor 3 för medelhög
  risknivå
  .

Ändringsförslag 86

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (iii) | Faktor 5 för hög
  hotnivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(iii)

Faktor 5 för hög
  hotnivå
  .

| (iii) | Faktor 5 för hög
  risknivå
  . |
| --- | --- |

(iii)

Faktor 5 för hög
  risknivå
  .

Ändringsförslag 87

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (i) | Faktor 1 för
  normalt hot
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(i)

Faktor 1 för
  normalt hot
  .

| (i) | Faktor 1 för
  normal risknivå
  . |
| --- | --- |

(i)

Faktor 1 för
  normal risknivå
  .

Ändringsförslag 88

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (ii) | Faktor 3 för medelhög
  hotnivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ii)

Faktor 3 för medelhög
  hotnivå
  .

| (ii) | Faktor 3 för medelhög
  risknivå
  . |
| --- | --- |

(ii)

Faktor 3 för medelhög
  risknivå
  .

Ändringsförslag 89

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led iii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (iii) | Faktor 5 för hög
  hotnivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(iii)

Faktor 5 för hög
  hotnivå
  .

| (iii) | Faktor 5 för hög
  risknivå
  . |
| --- | --- |

(iii)

Faktor 5 för hög
  risknivå
  .

Ändringsförslag 90

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| På grundval av rapporten ska kommissionen fastställa vilka medlemsstater som får ett ytterligare belopp. De medlemsstater som har en högre
  hotnivå
  i jämförelse med den
  hotnivå
  som fastställts vid beräkningen för budgetåret 2013 i enlighet med beslut 574/2007/EG kommer att erhålla ytterligare proportionella medel. | På grundval av rapporten
  och efter att ha underrättat Europaparlamentet
  ska kommissionen fastställa vilka medlemsstater som får ett ytterligare belopp. De medlemsstater som har en högre
  risknivå
  i jämförelse med den
  risknivå
  som fastställts vid beräkningen för budgetåret 2013 i enlighet med beslut nr 574/2007/EG kommer att erhålla ytterligare proportionella medel. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

På grundval av rapporten ska kommissionen fastställa vilka medlemsstater som får ett ytterligare belopp. De medlemsstater som har en högre
  hotnivå
  i jämförelse med den
  hotnivå
  som fastställts vid beräkningen för budgetåret 2013 i enlighet med beslut 574/2007/EG kommer att erhålla ytterligare proportionella medel.

På grundval av rapporten
  och efter att ha underrättat Europaparlamentet
  ska kommissionen fastställa vilka medlemsstater som får ett ytterligare belopp. De medlemsstater som har en högre
  risknivå
  i jämförelse med den
  risknivå
  som fastställts vid beräkningen för budgetåret 2013 i enlighet med beslut nr 574/2007/EG kommer att erhålla ytterligare proportionella medel.

Ändringsförslag 91

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Sjögränsernas längd definieras som medlemsstaternas yttre territorialhavsgräns enligt artikel 4 och artikel 16 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Den yttre gränsen kan dock förlängas vid insatser över stora avstånd som regelbundet utförs
  för att förhindra irreguljär migration eller olaglig inresa
  i områden med hög
  hotnivå
  . Detta ska fastställas med beaktande av de uppgifter för 2014–2016 om dessa transaktioner som de berörda medlemsstaterna lämnar in. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

b)

Sjögränsernas längd definieras som medlemsstaternas yttre territorialhavsgräns enligt artikel 4 och artikel 16 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Den yttre gränsen kan dock förlängas vid insatser över stora avstånd som regelbundet utförs
  för att förhindra irreguljär migration eller olaglig inresa
  i områden med hög
  hotnivå
  . Detta ska fastställas med beaktande av de uppgifter för 2014–2016 om dessa transaktioner som de berörda medlemsstaterna lämnar in.

| b) | Sjögränsernas längd definieras som medlemsstaternas yttre territorialhavsgräns enligt artikel 4 och artikel 16 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Den yttre gränsen kan dock förlängas vid insatser över stora avstånd som regelbundet utförs i områden med hög
  risknivå, och detta kan utgöra den yttre gränsen för en angränsande zon enligt artikel 33 i FN:s havsrättskonvention
  . Detta ska fastställas med beaktande av de uppgifter för 2014–2016 om dessa transaktioner som de berörda medlemsstaterna lämnar in. |
| --- | --- |

b)

Sjögränsernas längd definieras som medlemsstaternas yttre territorialhavsgräns enligt artikel 4 och artikel 16 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Den yttre gränsen kan dock förlängas vid insatser över stora avstånd som regelbundet utförs i områden med hög
  risknivå, och detta kan utgöra den yttre gränsen för en angränsande zon enligt artikel 33 i FN:s havsrättskonvention
  . Detta ska fastställas med beaktande av de uppgifter för 2014–2016 om dessa transaktioner som de berörda medlemsstaterna lämnar in.

Ändringsförslag 92

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| För detta ändamål ska kommissionen bemyndigas att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 17 för översynen av de särskilda åtgärder som anges i bilaga II. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

För detta ändamål ska kommissionen bemyndigas att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 17 för översynen av de särskilda åtgärder som anges i bilaga II.

utgår

Motivering

Denna del stryks eftersom samma text redan finns med i artikel 7.2.

Ändringsförslag 93

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Det nationella program som ska utarbetas enligt detta instrument och de som ska utarbetas enligt förordning nr .../2012/EU om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ska utformas gemensamt av medlemsstaterna och läggas fram för kommissionen som ett samlat nationellt program för fonden och i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr ..../2012 [den övergripande förordningen]. | 1.   Det nationella program som ska utarbetas
  på grundval av slutsatserna från den politiska dialog som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr .../2012 [den övergripande förordningen]
  enligt detta instrument och de som ska utarbetas enligt förordning nr .../2012/EU om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ska utformas gemensamt av medlemsstaterna och läggas fram för kommissionen som ett samlat nationellt program för fonden och i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr ..../2012 [den övergripande förordningen]. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Det nationella program som ska utarbetas enligt detta instrument och de som ska utarbetas enligt förordning nr .../2012/EU om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ska utformas gemensamt av medlemsstaterna och läggas fram för kommissionen som ett samlat nationellt program för fonden och i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr ..../2012 [den övergripande förordningen].

1.   Det nationella program som ska utarbetas
  på grundval av slutsatserna från den politiska dialog som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr .../2012 [den övergripande förordningen]
  enligt detta instrument och de som ska utarbetas enligt förordning nr .../2012/EU om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ska utformas gemensamt av medlemsstaterna och läggas fram för kommissionen som ett samlat nationellt program för fonden och i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr ..../2012 [den övergripande förordningen].

Ändringsförslag 94

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Stödja och utöka den befintliga kapaciteten på nationell nivå när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna med beaktande av bl.a.
  ny teknik,
  utvecklingen inom och/eller standarder vad gäller hanteringen av migrationsströmmar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Stödja och utöka den befintliga kapaciteten på nationell nivå när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna med beaktande av bl.a.
  ny teknik,
  utvecklingen inom och/eller standarder vad gäller hanteringen av migrationsströmmar.

| (b) | Stödja och utöka den befintliga kapaciteten på nationell nivå när det gäller
  viseringspolitik och
  förvaltningen av de yttre gränserna
  , i syfte att förhindra irreguljär migration samt dödsfall till havs och underlätta lagligt resande, däribland gränspassager för personer som söker internationellt skydd,
  med beaktande av bl.a. utvecklingen inom och/eller standarder vad gäller hanteringen av migrationsströmmar. |
| --- | --- |

(b)

Stödja och utöka den befintliga kapaciteten på nationell nivå när det gäller
  viseringspolitik och
  förvaltningen av de yttre gränserna
  , i syfte att förhindra irreguljär migration samt dödsfall till havs och underlätta lagligt resande, däribland gränspassager för personer som söker internationellt skydd,
  med beaktande av bl.a. utvecklingen inom och/eller standarder vad gäller hanteringen av migrationsströmmar.

Ändringsförslag 95

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Stödja den fortsatta utvecklingen av hanteringen av migrationsströmmar genom medlemsstatens konsulära eller andra myndigheter i tredjeländer, i syfte att underlätta
  lagligt
  resande och förhindra irreguljär migration till
  EU
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Stödja den fortsatta utvecklingen av hanteringen av migrationsströmmar genom medlemsstatens konsulära eller andra myndigheter i tredjeländer, i syfte att underlätta
  lagligt
  resande och förhindra irreguljär migration till
  EU
  .

| (c) | Stödja den fortsatta utvecklingen av hanteringen av migrationsströmmar genom medlemsstatens konsulära eller andra myndigheter i tredjeländer, i syfte att underlätta resande
  i enlighet med lagstiftningen i unionen eller i den berörda medlemsstaten
  och förhindra irreguljär migration till
  unionen
  . |
| --- | --- |

(c)

Stödja den fortsatta utvecklingen av hanteringen av migrationsströmmar genom medlemsstatens konsulära eller andra myndigheter i tredjeländer, i syfte att underlätta resande
  i enlighet med lagstiftningen i unionen eller i den berörda medlemsstaten
  och förhindra irreguljär migration till
  unionen
  .

Motivering

Termen ”laglig” är vag och måste preciseras.

Ändringsförslag 96

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (da) | Utveckla projekt i enlighet med rekommendationen från de relevanta unionsorganen i syfte att garantera en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna, med målet att standardisera medlemsstaternas gränsförvaltningssystem och åstadkomma driftskompatibilitet mellan dem. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(da)

Utveckla projekt i enlighet med rekommendationen från de relevanta unionsorganen i syfte att garantera en enhetlig och högkvalitativ kontroll av de yttre gränserna, med målet att standardisera medlemsstaternas gränsförvaltningssystem och åstadkomma driftskompatibilitet mellan dem.

Ändringsförslag 97

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (db) | Under överinseende av och genom samordning via Frontex stödja åtgärder som syftar till att på unionsnivå harmonisera den yttre gränsförvaltningens tekniska kapacitet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(db)

Under överinseende av och genom samordning via Frontex stödja åtgärder som syftar till att på unionsnivå harmonisera den yttre gränsförvaltningens tekniska kapacitet.

Ändringsförslag 98

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ea) | Säkerställa ett fullständigt uppfyllande av internationella och europeiska förpliktelser, inbegripet skyldigheter som hänför sig till mänskliga rättigheter och övervakning av att de fullgörs, i nära samarbete med tredjeländer och det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ea)

Säkerställa ett fullständigt uppfyllande av internationella och europeiska förpliktelser, inbegripet skyldigheter som hänför sig till mänskliga rättigheter och övervakning av att de fullgörs, i nära samarbete med tredjeländer och det civila samhället.

Ändringsförslag 99

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (f) | Öka
  kapaciteten att möta kommande utmaningar inbegripet nuvarande och framtida hot och belastningar vid unionens yttre gränser, med särskild hänsyn tagen till Frontex riskbedömning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(f)

Öka
  kapaciteten att möta kommande utmaningar inbegripet nuvarande och framtida hot och belastningar vid unionens yttre gränser, med särskild hänsyn tagen till Frontex riskbedömning.

| (f) | Bygga upp
  kapaciteten att möta kommande utmaningar inbegripet nuvarande och framtida hot och belastningar vid unionens yttre gränser, med särskild hänsyn tagen till Frontex riskbedömning. |
| --- | --- |

(f)

Bygga upp
  kapaciteten att möta kommande utmaningar inbegripet nuvarande och framtida hot och belastningar vid unionens yttre gränser, med särskild hänsyn tagen till Frontex riskbedömning.

Ändringsförslag 100

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat får använda upp till
  50 %
  av det belopp som anslagits genom detta instrument till sitt nationella program för att finansiera driftsstöd till de offentliga myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tjänster som utgör offentliga tjänster åt unionen. Dessa uppgifter och tjänster hänför sig till ett eller flera av de mål som det hänvisas till i artikel
  3.2
   a,
  3.2
   c och
  3.2
   d. | 1.   En medlemsstat får använda upp till
  30 %
  av det belopp som anslagits genom detta instrument till sitt nationella program för att finansiera driftsstöd till de offentliga myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tjänster som utgör offentliga tjänster åt unionen. Dessa uppgifter och tjänster hänför sig till ett eller flera av de mål som det hänvisas till i artikel 
  3.3
   a,
  3.3 b, 3.3
   c och
  3.3
   d. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   En medlemsstat får använda upp till
  50 %
  av det belopp som anslagits genom detta instrument till sitt nationella program för att finansiera driftsstöd till de offentliga myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tjänster som utgör offentliga tjänster åt unionen. Dessa uppgifter och tjänster hänför sig till ett eller flera av de mål som det hänvisas till i artikel
  3.2
   a,
  3.2
   c och
  3.2
   d.

1.   En medlemsstat får använda upp till
  30 %
  av det belopp som anslagits genom detta instrument till sitt nationella program för att finansiera driftsstöd till de offentliga myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tjänster som utgör offentliga tjänster åt unionen. Dessa uppgifter och tjänster hänför sig till ett eller flera av de mål som det hänvisas till i artikel 
  3.3
   a,
  3.3 b, 3.3
   c och
  3.3
   d.

Ändringsförslag 101

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Förenlighet med EU:s regelverk rörande gränser och viseringar, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Förenlighet med EU:s regelverk rörande gränser och viseringar,

| (a) | Förenlighet med EU:s regelverk rörande gränser
  , asyl
  och viseringar. |
| --- | --- |

(a)

Förenlighet med EU:s regelverk rörande gränser
  , asyl
  och viseringar.

Ändringsförslag 102

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (aa) | Förenlighet med det nationella programmets mål. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(aa)

Förenlighet med det nationella programmets mål.

Ändringsförslag 103

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ab) | Förenlighet med en förteckning över prioriteringar som Frontex fastställer i syfte att uppnå gemensamma säkerhetsstandarder och garantera samordning mellan medlemsstater samt undvika dubbelarbete, splittring och kostnadsineffektivitet när det gäller gränskontroller. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ab)

Förenlighet med en förteckning över prioriteringar som Frontex fastställer i syfte att uppnå gemensamma säkerhetsstandarder och garantera samordning mellan medlemsstater samt undvika dubbelarbete, splittring och kostnadsineffektivitet när det gäller gränskontroller.

Ändringsförslag 104

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Om brister fastställs via Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism ska driftsstödet dras in, och dessa resurser får omfördelas för att åtgärda de brister som fastställts i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5a.
     
  Om brister fastställs via Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism ska driftsstödet dras in, och dessa resurser får omfördelas för att åtgärda de brister som fastställts i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i den förordningen.

Ändringsförslag 105

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen anger, genom
  genomförandeakter
  , förfarandena för rapporteringen av tillämpningen av denna bestämmelse och andra praktiska bestämmelser som ska införas mellan medlemsstaterna och kommissionen för att följa denna artikel. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som det hänvisas till i artikel 18.2
  . | 6.   Kommissionen anger, genom
  delegerade akter
  , förfarandena för rapporteringen av tillämpningen av denna bestämmelse och andra praktiska bestämmelser som ska införas mellan medlemsstaterna och kommissionen för att följa denna artikel. Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med
  artikel 17
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

6.   Kommissionen anger, genom
  genomförandeakter
  , förfarandena för rapporteringen av tillämpningen av denna bestämmelse och andra praktiska bestämmelser som ska införas mellan medlemsstaterna och kommissionen för att följa denna artikel. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som det hänvisas till i artikel 18.2
  .

6.   Kommissionen anger, genom
  delegerade akter
  , förfarandena för rapporteringen av tillämpningen av denna bestämmelse och andra praktiska bestämmelser som ska införas mellan medlemsstaterna och kommissionen för att följa denna artikel. Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med
  artikel 17
  .

Ändringsförslag 106

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Frontex ska säkerställa samordning mellan medlemsstaterna när det gäller verksamhet som finansieras inom ramen för driftsstödet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

6a.
     
  Frontex ska säkerställa samordning mellan medlemsstaterna när det gäller verksamhet som finansieras inom ramen för driftsstödet.

Ändringsförslag 107

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   De medel som anslagits till Litauen i enlighet med punkt 1 får inte överstiga
  150 miljoner euro
  för perioden 2014–2020 och ska göras tillgängliga som ytterligare särskilt driftsstöd till Litauen. | 2.   De medel som anslagits till Litauen i enlighet med punkt 1 får inte överstiga
  4 % av de totala medlen
  för perioden 2014–2020 och ska göras tillgängliga som ytterligare särskilt driftsstöd till Litauen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   De medel som anslagits till Litauen i enlighet med punkt 1 får inte överstiga
  150 miljoner euro
  för perioden 2014–2020 och ska göras tillgängliga som ytterligare särskilt driftsstöd till Litauen.

2.   De medel som anslagits till Litauen i enlighet med punkt 1 får inte överstiga
  4 % av de totala medlen
  för perioden 2014–2020 och ska göras tillgängliga som ytterligare särskilt driftsstöd till Litauen.

Ändringsförslag 108

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Efter antagande av en Schengenutvärderingsrapport i enlighet med förordningen om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket ska den berörda medlemsstaten, tillsammans med kommissionen och Frontex, i förekommande fall, undersöka hur man kan lösa bristerna och genomföra rekommendationerna inom ramen för dess nationella program. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Efter antagande av en Schengenutvärderingsrapport i enlighet med förordningen om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket ska den berörda medlemsstaten, tillsammans med kommissionen och Frontex, i förekommande fall, undersöka hur man kan lösa bristerna och genomföra rekommendationerna inom ramen för dess nationella program.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändringsförslag 109

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid behov ska
  medlemsstaten se över sitt nationella program för att beakta resultaten och rekommendationerna. | Medlemsstaten
  ska
  se över sitt nationella program för att beakta resultaten och rekommendationerna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Vid behov ska
  medlemsstaten se över sitt nationella program för att beakta resultaten och rekommendationerna.

Medlemsstaten
  ska
  se över sitt nationella program för att beakta resultaten och rekommendationerna.

Ändringsförslag 110

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| I dialog med kommissionen och Frontex, ska
  kommissionen, i tillämpliga fall,
  omfördela medel inom programmet som
  , vid behov,
  också inbegriper de medel som planerats för driftsstöd och/eller införa eller ändra åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i enlighet med slutsatserna och rekommendationerna i Schengenutvärderingsrapporten. | Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt finansieringen av korrigeringsåtgärder.
  I dialog med kommissionen och Frontex ska
  den berörda medlemsstaten
  omfördela medel inom programmet som också inbegriper de medel som planerats för driftsstöd och/eller införa eller ändra åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i enlighet med slutsatserna och rekommendationerna i Schengenutvärderingsrapporten.
  Alla ytterligare kostnader ska berättiga till stöd genom detta instrument. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

I dialog med kommissionen och Frontex, ska
  kommissionen, i tillämpliga fall,
  omfördela medel inom programmet som
  , vid behov,
  också inbegriper de medel som planerats för driftsstöd och/eller införa eller ändra åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i enlighet med slutsatserna och rekommendationerna i Schengenutvärderingsrapporten.

Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt finansieringen av korrigeringsåtgärder.
  I dialog med kommissionen och Frontex ska
  den berörda medlemsstaten
  omfördela medel inom programmet som också inbegriper de medel som planerats för driftsstöd och/eller införa eller ändra åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i enlighet med slutsatserna och rekommendationerna i Schengenutvärderingsrapporten.
  Alla ytterligare kostnader ska berättiga till stöd genom detta instrument.

Ändringsförslag 111

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Förbättra kunskapen om och förståelsen för läget i medlemsstaterna genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiken. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Förbättra kunskapen om och förståelsen för läget i medlemsstaterna genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiken.

| (b) | Förbättra kunskapen om och förståelsen för läget i medlemsstaterna
  och i tredjeländer
  genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiken. |
| --- | --- |

(b)

Förbättra kunskapen om och förståelsen för läget i medlemsstaterna
  och i tredjeländer
  genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiken.

Ändringsförslag 112

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Stödja utvecklingen av statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Stödja utvecklingen av statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer.

| (c) | Stödja utvecklingen av
  gemensamma
  statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer. |
| --- | --- |

(c)

Stödja utvecklingen av
  gemensamma
  statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer.

Ändringsförslag 113

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Stödja och övervaka genomförandet av EU:s lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna och utvärdera deras effektivitet och inverkan. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Stödja och övervaka genomförandet av EU:s lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna och utvärdera deras effektivitet och inverkan.

| (d) | Stödja och övervaka genomförandet av unionens lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna och utvärdera deras effektivitet och inverkan
  , även med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  . |
| --- | --- |

(d)

Stödja och övervaka genomförandet av unionens lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna och utvärdera deras effektivitet och inverkan
  , även med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  .

Ändringsförslag 114

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (e) | Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av bästa praxis och innovativa tillvägagångssätt på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(e)

Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av bästa praxis och innovativa tillvägagångssätt på unionsnivå.

| (e) | Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av bästa praxis och innovativa tillvägagångssätt
  bland olika intressenter
  på unionsnivå. |
| --- | --- |

(e)

Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av bästa praxis och innovativa tillvägagångssätt
  bland olika intressenter
  på unionsnivå.

Ändringsförslag 115

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ea) | Främja projekt som syftar till standardisering, harmonisering och driftskompabilitet i syfte att utveckla ett integrerat gränsförvaltningssystem i EU. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ea)

Främja projekt som syftar till standardisering, harmonisering och driftskompabilitet i syfte att utveckla ett integrerat gränsförvaltningssystem i EU.

Ändringsförslag 116

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (g) | Öka de europeiska nätverkens förmåga att främja, stödja och ytterligare utveckla unionens politik och mål. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(g)

Öka de europeiska nätverkens förmåga att främja, stödja och ytterligare utveckla unionens politik och mål.

| (g) | Öka de europeiska nätverkens förmåga att
  utvärdera,
  främja, stödja och ytterligare utveckla unionens politik och mål. |
| --- | --- |

(g)

Öka de europeiska nätverkens förmåga att
  utvärdera,
  främja, stödja och ytterligare utveckla unionens politik och mål.

Ändringsförslag 117

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ia) | Stöd till samordning och utbyte av information mellan Europol, Frontex och byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ia)

Stöd till samordning och utbyte av information mellan Europol, Frontex och byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system.

Ändringsförslag 118

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Det preliminära belopp som anslagits för
  programmet för utveckling av nya it-system
  för att hantera tredjelandsmedborgares rörlighet över gränserna har fastställts till 1 100  miljoner euro. Programmet
  ska genomföras i enlighet med unionens lagstiftning för att definiera de nya it-systemen och dessas kommunikationsinfrastruktur i avsikt att förbättra förvaltningen och kontrollen av reseflödena vid de yttre gränserna genom att stärka kontrollerna, samtidigt som gränspassagerna påskyndas för personer som reser regelbundet. | 1.   Programmet för utveckling av nya it-system
  kan utgå från befintliga strukturer och
  ska genomföras i enlighet med unionens lagstiftning för att definiera de nya it-systemen och dessas kommunikationsinfrastruktur i avsikt att förbättra förvaltningen och kontrollen av reseflödena vid de yttre gränserna genom att stärka kontrollerna, samtidigt som gränspassagerna påskyndas för personer som reser regelbundet
  , synergier med befintliga it-system garanteras och dubbla utgifter undviks
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   
  Det preliminära belopp som anslagits för
  programmet för utveckling av nya it-system
  för att hantera tredjelandsmedborgares rörlighet över gränserna har fastställts till 1 100  miljoner euro. Programmet
  ska genomföras i enlighet med unionens lagstiftning för att definiera de nya it-systemen och dessas kommunikationsinfrastruktur i avsikt att förbättra förvaltningen och kontrollen av reseflödena vid de yttre gränserna genom att stärka kontrollerna, samtidigt som gränspassagerna påskyndas för personer som reser regelbundet.

1.   Programmet för utveckling av nya it-system
  kan utgå från befintliga strukturer och
  ska genomföras i enlighet med unionens lagstiftning för att definiera de nya it-systemen och dessas kommunikationsinfrastruktur i avsikt att förbättra förvaltningen och kontrollen av reseflödena vid de yttre gränserna genom att stärka kontrollerna, samtidigt som gränspassagerna påskyndas för personer som reser regelbundet
  , synergier med befintliga it-system garanteras och dubbla utgifter undviks
  .

Ändringsförslag 119

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| De viktigaste insatser som ska genomföras bör särskilt omfatta utveckling och utprovning av den centrala delen och av tillämpningar som är gemensamma för systemens nationella delar, kommunikationsinfrastrukturen mellan den centrala delen och de nationella delarna, samordningen för att sätta dem i drift, samt systemens säkerhet och förvaltning. | De viktigaste insatser som ska genomföras bör särskilt omfatta utveckling och utprovning av den centrala delen och av tillämpningar som är gemensamma för systemens nationella delar, kommunikationsinfrastrukturen mellan den centrala delen och de nationella delarna, samordningen för att sätta dem i drift,
  samordningen och driftskompabiliteten med andra it-system på området gränsförvaltning
  samt systemens säkerhet och förvaltning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

De viktigaste insatser som ska genomföras bör särskilt omfatta utveckling och utprovning av den centrala delen och av tillämpningar som är gemensamma för systemens nationella delar, kommunikationsinfrastrukturen mellan den centrala delen och de nationella delarna, samordningen för att sätta dem i drift, samt systemens säkerhet och förvaltning.

De viktigaste insatser som ska genomföras bör särskilt omfatta utveckling och utprovning av den centrala delen och av tillämpningar som är gemensamma för systemens nationella delar, kommunikationsinfrastrukturen mellan den centrala delen och de nationella delarna, samordningen för att sätta dem i drift,
  samordningen och driftskompabiliteten med andra it-system på området gränsförvaltning
  samt systemens säkerhet och förvaltning.

Ändringsförslag 120

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska
  , genom genomförandeakter,
  anta den strategiska ramen och eventuella ändringar.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som det hänvisas till i artikel 18.2. | Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 17 angående
  den strategiska ramen och eventuella ändringar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Kommissionen ska
  , genom genomförandeakter,
  anta den strategiska ramen och eventuella ändringar.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som det hänvisas till i artikel 18.2.

Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 17 angående
  den strategiska ramen och eventuella ändringar.

Ändringsförslag 121

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska åtminstone en gång om året och alltid när det är lämpligt underrätta Europaparlamentet och rådet om framsteg i utvecklingen av nya it-system. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Kommissionen ska åtminstone en gång om året och alltid när det är lämpligt underrätta Europaparlamentet och rådet om framsteg i utvecklingen av nya it-system.

Ändringsförslag 122

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Den delegering av befogenheter som avses i denna förordning ska tilldelas kommissionen för en period av sju år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.
  Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Den delegering av befogenheter som avses i denna förordning ska tilldelas kommissionen för en period av sju år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.
  Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Ändringsförslag 123

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   En delegerad rättsakt som antagits enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort några invändningar inom
  två månader

  efter det att rättsakten anmäldes till Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet, innan den perioden löper ut, båda har underrättat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Fristen kan förlängas med
  två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 5.   En delegerad rättsakt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av

  tre månader

  från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Fristen kan förlängas med
  tre månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5.   En delegerad rättsakt som antagits enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort några invändningar inom
  två månader

  efter det att rättsakten anmäldes till Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet, innan den perioden löper ut, båda har underrättat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Fristen kan förlängas med
  två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

5.   En delegerad rättsakt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av

  tre månader

  från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Fristen kan förlängas med
  tre månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändringsförslag 124

Förslag till förordning

Artikel 22

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 21 | Artikel 22 |
| Översyn | Översyn |
| På förslag av
  kommissionen
  ska Europaparlamentet och rådet se över
  denna förordning
  senast den 30 juni 2020
  . | Senast den 30 juni 2018 ska
  kommissionen
  föreslå en översyn av
  denna förordning
  för den nya finansieringsperioden
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Artikel 21

Artikel 22

Översyn

Översyn

På förslag av
  kommissionen
  ska Europaparlamentet och rådet se över
  denna förordning
  senast den 30 juni 2020
  .

Senast den 30 juni 2018 ska
  kommissionen
  föreslå en översyn av
  denna förordning
  för den nya finansieringsperioden
  .

Ändringsförslag 125

Förslag till förordning

Bilaga I

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Denna bilaga utgår. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Denna bilaga utgår.

Ändringsförslag 126

Förslag till förordning

Bilaga III – Mål 1 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Personalkostnader |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Personalkostnader

| — | Personalkostnader
  , inbegripet utbildningskostnader |
| --- | --- |

—

Personalkostnader
  , inbegripet utbildningskostnader

Ändringsförslag 127

Förslag till förordning

Bilaga III – Mål 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Personalkostnader |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Personalkostnader

| — | Personalkostnader
  , inbegripet utbildningskostnader |
| --- | --- |

—

Personalkostnader
  , inbegripet utbildningskostnader

Ändringsförslag 128

Förslag till förordning

Bilaga III – Mål 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Personalkostnader |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Personalkostnader

| — | Personalkostnader
  , inbegripet utbildningskostnader |
| --- | --- |

—

Personalkostnader
  , inbegripet utbildningskostnader

Ändringsförslag 129

Förslag till förordning

Bilaga III – Mål 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Mål 3: Bygga och driva it-system, deras kommunikationsinfrastruktur och utrustning som stöd för hanteringen av migrationsströmmarna över unionens yttre gränser | Mål 3: Bygga och driva
  säkra
  it-system, deras kommunikationsinfrastruktur och utrustning som stöd för hanteringen av migrationsströmmarna över unionens yttre gränser. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Mål 3: Bygga och driva it-system, deras kommunikationsinfrastruktur och utrustning som stöd för hanteringen av migrationsströmmarna över unionens yttre gränser

Mål 3: Bygga och driva
  säkra
  it-system, deras kommunikationsinfrastruktur och utrustning som stöd för hanteringen av migrationsströmmarna över unionens yttre gränser.

Ändringsförslag 130

Förslag till förordning

Bilaga III – Mål 3 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Kommunikationsinfrastruktur och säkerhetsrelaterade frågor |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Kommunikationsinfrastruktur och säkerhetsrelaterade frågor

| — | Kommunikationsinfrastruktur och säkerhetsrelaterade
  samt dataskyddsrelaterade frågor |
| --- | --- |

—

Kommunikationsinfrastruktur och säkerhetsrelaterade
  samt dataskyddsrelaterade frågor

---

(1)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

(2)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/238 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/238

---

P7_TA(2013)0020

Asyl- och migrationsfonden (Beslut om inledande av interinstitutionella förhandlingar)

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD) – 2013/2504(RSP))

(2015/C 440/30)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 70.2 och 70a i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70.2 och 70a i arbetsordningen.

beslutar att inleda interinstitutionella förhandlingar på grundval av följande mandat:

MANDAT

Ändringsförslag 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 6a (nytt)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU



   (1)



  , särskilt punkterna om bildandet av en vidarebosättningsenhet för EU, |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU



   (1)



  , särskilt punkterna om bildandet av en vidarebosättningsenhet för EU,

Ändringsförslag 2

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1a (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1a.
     
  Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

Ändringsförslag 3

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1b (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”



   (2)



  . Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna fullfölja sina befintliga politiska prioriteringar, utföra de nya uppgifter som föreskrivs i Lissabonfördraget och reagera vid oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar att även om resursnivån för nästa fleråriga budgetram ökar med minst 5 % jämfört med 2013 års nivå kan detta endast i begränsad utsträckning bidra till att nå unionens avtalade mål och åtaganden och principen om solidaritet inom unionen. Rådet uppmanas att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt ange vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna strykas helt och hållet trots att de bevisligen har ett europeiskt mervärde. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1b.
     
  Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”



   (2)



  . Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna fullfölja sina befintliga politiska prioriteringar, utföra de nya uppgifter som föreskrivs i Lissabonfördraget och reagera vid oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar att även om resursnivån för nästa fleråriga budgetram ökar med minst 5 % jämfört med 2013 års nivå kan detta endast i begränsad utsträckning bidra till att nå unionens avtalade mål och åtaganden och principen om solidaritet inom unionen. Rådet uppmanas att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt ange vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna strykas helt och hållet trots att de bevisligen har ett europeiskt mervärde.

Ändringsförslag 4

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1c (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Mot bakgrund av de uppgifter som redan utpekats och slutförts av unionen framhåller Europaparlamentet att kommissionen måste låta dessa politiska prioriteringar komma till synes i sitt förslag, på ett framsynt och lämpligt sätt. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1c.
     
  Mot bakgrund av de uppgifter som redan utpekats och slutförts av unionen framhåller Europaparlamentet att kommissionen måste låta dessa politiska prioriteringar komma till synes i sitt förslag, på ett framsynt och lämpligt sätt.

Ändringsförslag 5

Förslag till förordning

Beaktandeled 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 78.2, 79.2
  och
  79.4, | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 78.2, 79.2, 79.4
  och 80
  , |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 78.2, 79.2
  och
  79.4,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 78.2, 79.2, 79.4
  och 80
  ,

Ändringsförslag 6

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a) | I sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”



   (3)



  betonade Europaparlamentet behovet av en samordnad strategi för brådskande invandrings- och asylfrågor samt för förvaltning av unionens yttre gränser, med tillräcklig finansiering och stödverktyg som ställs till förfogande för att hantera krissituationer med iakttagande av mänskliga rättigheter och i solidarisk anda mellan alla medlemsstater, samt med respekt för det nationella ansvaret och en tydlig definition av uppgifterna. Parlamentet konstaterade vidare med anledning av detta att de allt större utmaningarna för Frontex, det europeiska stödkontoret för asylfrågor, och fonderna för solidaritet och hantering av migrationsströmmar måste beaktas på vederbörligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2a)

I sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”



   (3)



  betonade Europaparlamentet behovet av en samordnad strategi för brådskande invandrings- och asylfrågor samt för förvaltning av unionens yttre gränser, med tillräcklig finansiering och stödverktyg som ställs till förfogande för att hantera krissituationer med iakttagande av mänskliga rättigheter och i solidarisk anda mellan alla medlemsstater, samt med respekt för det nationella ansvaret och en tydlig definition av uppgifterna. Parlamentet konstaterade vidare med anledning av detta att de allt större utmaningarna för Frontex, det europeiska stödkontoret för asylfrågor, och fonderna för solidaritet och hantering av migrationsströmmar måste beaktas på vederbörligt sätt.

Motivering

Punkt 107 i resolutionen av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”.

Ändringsförslag 7

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2b) | I sin resolution av den 8 juni 2011

   (4)

  betonade Europaparlamentet vidare att bättre synergieffekter måste skapas mellan olika fonder och program, och påpekade att en förenkling av förvaltningen av fonderna och möjligheten till korsfinansiering gör att ytterligare medel kan avsättas för gemensamma mål. Parlamentet välkomnade också kommissionens avsikt att minska det totala antalet budgetinstrument på området för inrikes frågor i en tvådelad struktur och, när detta är möjligt, med delad förvaltning, och framhöll att denna strategi i hög grad bör bidra till ökad förenkling, rationalisering, konsolidering och insyn i de nuvarande fonderna och programmen. Parlamentet underströk dock att det måste garanteras att de olika inrikespolitiska målen inte blandas ihop. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2b)

I sin resolution av den 8 juni 2011

   (4)

  betonade Europaparlamentet vidare att bättre synergieffekter måste skapas mellan olika fonder och program, och påpekade att en förenkling av förvaltningen av fonderna och möjligheten till korsfinansiering gör att ytterligare medel kan avsättas för gemensamma mål. Parlamentet välkomnade också kommissionens avsikt att minska det totala antalet budgetinstrument på området för inrikes frågor i en tvådelad struktur och, när detta är möjligt, med delad förvaltning, och framhöll att denna strategi i hög grad bör bidra till ökad förenkling, rationalisering, konsolidering och insyn i de nuvarande fonderna och programmen. Parlamentet underströk dock att det måste garanteras att de olika inrikespolitiska målen inte blandas ihop.

Motivering

Punkt 109 i resolutionen av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”.

Ändringsförslag 8

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (9a) | Fonden bör stödja åtgärder som möjliggör för asylsökande att få tillgång till unionens asylsystem på ett säkert sätt, utan att behöva anlita människosmugglare eller kriminella nätverk och utan att utsätta sig för livsfara. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(9a)

Fonden bör stödja åtgärder som möjliggör för asylsökande att få tillgång till unionens asylsystem på ett säkert sätt, utan att behöva anlita människosmugglare eller kriminella nätverk och utan att utsätta sig för livsfara.

Ändringsförslag 9

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Fondens medel bör användas i överensstämmelse med de gemensamma grundprinciperna om integration, såsom dessa närmare anges i det gemensamma integrationsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13a)

Fondens medel bör användas i överensstämmelse med de gemensamma grundprinciperna om integration, såsom dessa närmare anges i det gemensamma integrationsprogrammet.

Ändringsförslag 10

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (16) | Fonden bör stödja medlemsstaterna när det gäller att utforma strategier för att organisera laglig invandring och stärka kapaciteten att mer generellt utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera alla invandrings- och integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare, även unionsrättsakter. Fonden bör också stödja informationsutbyte, spridning av bästa praxis och samarbete mellan olika förvaltningsenheter och mellan medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(16)

Fonden bör stödja medlemsstaterna när det gäller att utforma strategier för att organisera laglig invandring och stärka kapaciteten att mer generellt utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera alla invandrings- och integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare, även unionsrättsakter. Fonden bör också stödja informationsutbyte, spridning av bästa praxis och samarbete mellan olika förvaltningsenheter och mellan medlemsstater.

| (16) | Fonden bör stödja medlemsstaterna när det gäller att utforma strategier för att organisera laglig invandring och stärka kapaciteten att mer generellt utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera alla invandrings- och integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare, även unionsrättsakter. Fonden bör också stödja informationsutbyte, spridning av bästa praxis och samarbete mellan olika förvaltningsenheter och mellan medlemsstater.
  Tekniskt bistånd är av avgörande betydelse för att göra det möjligt för medlemsstaterna att stödja genomförandet av sina nationella program, bistå stödmottagarna så att de kan fullgöra sina skyldigheter och följa unionslagstiftningen samt i sin tur öka EU-finansieringens synlighet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

(16)

Fonden bör stödja medlemsstaterna när det gäller att utforma strategier för att organisera laglig invandring och stärka kapaciteten att mer generellt utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera alla invandrings- och integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare, även unionsrättsakter. Fonden bör också stödja informationsutbyte, spridning av bästa praxis och samarbete mellan olika förvaltningsenheter och mellan medlemsstater.
  Tekniskt bistånd är av avgörande betydelse för att göra det möjligt för medlemsstaterna att stödja genomförandet av sina nationella program, bistå stödmottagarna så att de kan fullgöra sina skyldigheter och följa unionslagstiftningen samt i sin tur öka EU-finansieringens synlighet och tillgänglighet.

Ändringsförslag 11

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | Fonden bör komplettera och förstärka verksamheten vid Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004. Frontex har bland annat till uppgift att tillhandahålla nödvändigt stöd för att organisera medlemsstaternas gemensamma insatser för återvändande och fastställa de bästa metoderna för att skaffa fram resehandlingar och återsända tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(23)

Fonden bör komplettera och förstärka verksamheten vid Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004. Frontex har bland annat till uppgift att tillhandahålla nödvändigt stöd för att organisera medlemsstaternas gemensamma insatser för återvändande och fastställa de bästa metoderna för att skaffa fram resehandlingar och återsända tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium.

| (23) | Fonden bör komplettera och förstärka verksamheten vid Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004. Frontex har bland annat till uppgift att tillhandahålla nödvändigt stöd för att organisera medlemsstaternas gemensamma insatser för återvändande och fastställa de bästa metoderna för att skaffa fram resehandlingar och återsända tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium.
  Fonden bör också göra det möjligt för Frontex att fullgöra sina, unionens och medlemsstaternas skyldigheter i fråga om sjöräddning. |
| --- | --- |

(23)

Fonden bör komplettera och förstärka verksamheten vid Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004. Frontex har bland annat till uppgift att tillhandahålla nödvändigt stöd för att organisera medlemsstaternas gemensamma insatser för återvändande och fastställa de bästa metoderna för att skaffa fram resehandlingar och återsända tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium.
  Fonden bör också göra det möjligt för Frontex att fullgöra sina, unionens och medlemsstaternas skyldigheter i fråga om sjöräddning.

Ändringsförslag 12

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (24) | Fonden bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Stödberättigande åtgärder bör
  i synnerhet
  ta hänsyn till den särskilda situationen för utsatta personer, där ensamkommande barn och andra utsatta barn
  är en grupp som kräver
  särskild uppmärksamhet och särskilt utformade åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(24)

Fonden bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Stödberättigande åtgärder bör
  i synnerhet
  ta hänsyn till den särskilda situationen för utsatta personer, där ensamkommande barn och andra utsatta barn
  är en grupp som kräver
  särskild uppmärksamhet och särskilt utformade åtgärder.

| (24) | Fonden bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  och i internationella instrument, särskilt Genèvekonventionen av den 28 juli 1951, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, FN:s konvention om barnets rättigheter samt den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar
  . Stödberättigande åtgärder bör ta hänsyn till den
  människorättsbaserade strategin för skydd av migranter, flyktingar och asylsökande, och framför allt till den
  särskilda situationen för utsatta personer,
  varvid kvinnor,
  ensamkommande barn och andra utsatta barn bör
  vara föremål för
  särskild uppmärksamhet och särskilt utformade åtgärder. |
| --- | --- |

(24)

Fonden bör genomföras med fullt iakttagande av de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  och i internationella instrument, särskilt Genèvekonventionen av den 28 juli 1951, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, FN:s konvention om barnets rättigheter samt den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar
  . Stödberättigande åtgärder bör ta hänsyn till den
  människorättsbaserade strategin för skydd av migranter, flyktingar och asylsökande, och framför allt till den
  särskilda situationen för utsatta personer,
  varvid kvinnor,
  ensamkommande barn och andra utsatta barn bör
  vara föremål för
  särskild uppmärksamhet och särskilt utformade åtgärder.

Ändringsförslag 13

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (25) | De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom fonden bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens externa biståndsinstrument, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga. De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer.
  Samstämmighet kommer
  också
  att
  säkerställas
  med unionens humanitära politik, i synnerhet när det gäller
  genomförandet av katastrofbistånd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(25)

De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom fonden bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens externa biståndsinstrument, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga. De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer.
  Samstämmighet kommer
  också
  att
  säkerställas
  med unionens humanitära politik, i synnerhet när det gäller
  genomförandet av katastrofbistånd.

| (25) | De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom fonden bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens externa biståndsinstrument, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga. De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer
  , med beaktande av principen om konsekvens i utvecklingspolitiken i enlighet med artikel 35 i samförståndet om utveckling
  .
  Det måste
  också säkerställas
  att
  genomförandet av katastrofbistånd
  är samstämt med och kompletterar unionens humanitära politik samt respekterar de humanitära principer som fastställs i samförståndet om humanitärt bistånd
  . |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom fonden bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens externa biståndsinstrument, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga. De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer
  , med beaktande av principen om konsekvens i utvecklingspolitiken i enlighet med artikel 35 i samförståndet om utveckling
  .
  Det måste
  också säkerställas
  att
  genomförandet av katastrofbistånd
  är samstämt med och kompletterar unionens humanitära politik samt respekterar de humanitära principer som fastställs i samförståndet om humanitärt bistånd
  .

Ändringsförslag 14

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (26) | En stor del av de tillgängliga medlen inom fonden bör tilldelas i proportion till det ansvar som varje medlemsstat bär genom sina insatser för att hantera migrationsströmmar på grundval av objektiva kriterier. I detta syfte bör den senaste tillgängliga statistiken om migrationsströmmar användas, t.ex. antalet första asylansökningar, antalet positiva beslut om flyktingstatus eller subsidiärt skydd, antalet vidarebosatta flyktingarna, antalet lagligen bosatta tredjelandsmedborgare, antalet tredjelandsmedborgare som av en medlemsstat beviljats uppehållstillstånd, antalet återvändandebeslut som utfärdats av de nationella myndigheterna samt antalet verkställda återvändanden. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(26)

En stor del av de tillgängliga medlen inom fonden bör tilldelas i proportion till det ansvar som varje medlemsstat bär genom sina insatser för att hantera migrationsströmmar på grundval av objektiva kriterier. I detta syfte bör den senaste tillgängliga statistiken om migrationsströmmar användas, t.ex. antalet första asylansökningar, antalet positiva beslut om flyktingstatus eller subsidiärt skydd, antalet vidarebosatta flyktingarna, antalet lagligen bosatta tredjelandsmedborgare, antalet tredjelandsmedborgare som av en medlemsstat beviljats uppehållstillstånd, antalet återvändandebeslut som utfärdats av de nationella myndigheterna samt antalet verkställda återvändanden.

| (26) | En stor del av de tillgängliga medlen inom fonden bör tilldelas i proportion till det ansvar som varje medlemsstat bär genom sina insatser för att hantera migrationsströmmar på grundval av objektiva kriterier. I detta syfte bör den senaste tillgängliga statistiken om migrationsströmmar användas, t.ex. antalet första asylansökningar, antalet positiva beslut om flyktingstatus eller subsidiärt skydd, antalet vidarebosatta flyktingarna, antalet lagligen bosatta tredjelandsmedborgare, antalet tredjelandsmedborgare som av en medlemsstat beviljats uppehållstillstånd,
  antalet olagliga migranter som gripits vid medlemsstaternas yttre gränser,
  antalet återvändandebeslut som utfärdats av de nationella myndigheterna samt antalet verkställda återvändanden.
  Det är dock viktigt att också ta hänsyn till varje medlemsstats ekonomiska resurser och geografiska storlek. Grundliga undersökningar behövs också för att fastställa och beräkna de faktiska kostnaderna för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(26)

En stor del av de tillgängliga medlen inom fonden bör tilldelas i proportion till det ansvar som varje medlemsstat bär genom sina insatser för att hantera migrationsströmmar på grundval av objektiva kriterier. I detta syfte bör den senaste tillgängliga statistiken om migrationsströmmar användas, t.ex. antalet första asylansökningar, antalet positiva beslut om flyktingstatus eller subsidiärt skydd, antalet vidarebosatta flyktingarna, antalet lagligen bosatta tredjelandsmedborgare, antalet tredjelandsmedborgare som av en medlemsstat beviljats uppehållstillstånd,
  antalet olagliga migranter som gripits vid medlemsstaternas yttre gränser,
  antalet återvändandebeslut som utfärdats av de nationella myndigheterna samt antalet verkställda återvändanden.
  Det är dock viktigt att också ta hänsyn till varje medlemsstats ekonomiska resurser och geografiska storlek. Grundliga undersökningar behövs också för att fastställa och beräkna de faktiska kostnaderna för medlemsstaterna.

Ändringsförslag 15

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (29) | Mot bakgrund av att ett vidarebosättningsprogram för EU håller på att införas bör fonden lämna riktat stöd i form av ekonomiska incitament (shablonbelopp) för varje flyktning som vidarebosätts. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(29)

Mot bakgrund av att ett vidarebosättningsprogram för EU håller på att införas bör fonden lämna riktat stöd i form av ekonomiska incitament (shablonbelopp) för varje flyktning som vidarebosätts.

| (29) | Mot bakgrund av att ett vidarebosättningsprogram för EU håller på att införas bör fonden lämna riktat stöd i form av ekonomiska incitament (schablonbelopp) för varje flyktning som vidarebosätts.
  Kommissionen bör tillsammans med Europeiska stödkontoret för asylfrågor och i enlighet med deras respektive befogenheter övervaka det faktiska genomförandet av vidarebosättningar som stöds genom fonden. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av att ett vidarebosättningsprogram för EU håller på att införas bör fonden lämna riktat stöd i form av ekonomiska incitament (schablonbelopp) för varje flyktning som vidarebosätts.
  Kommissionen bör tillsammans med Europeiska stödkontoret för asylfrågor och i enlighet med deras respektive befogenheter övervaka det faktiska genomförandet av vidarebosättningar som stöds genom fonden.

Ändringsförslag 16

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (33) | För att främja solidaritet och en bättre ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av asylströmmar, bör det även inrättas en liknande mekanism med ekonomiska incitament för omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(33)

För att främja solidaritet och en bättre ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av asylströmmar, bör det även inrättas en liknande mekanism med ekonomiska incitament för omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd.

| (33) | För att främja solidaritet och en bättre ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av asylströmmar, bör det även inrättas en liknande mekanism med ekonomiska incitament för omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd.
  Mekanismen bör ha tillräckliga resurser för att kunna kompensera de medlemsstater som tar emot ett större antal asylsökande och personer som beviljats internationellt skydd, antingen i absoluta eller i proportionella termer, och för att stödja dem som har mindre utvecklade asylsystem. |
| --- | --- |

(33)

För att främja solidaritet och en bättre ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av asylströmmar, bör det även inrättas en liknande mekanism med ekonomiska incitament för omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd.
  Mekanismen bör ha tillräckliga resurser för att kunna kompensera de medlemsstater som tar emot ett större antal asylsökande och personer som beviljats internationellt skydd, antingen i absoluta eller i proportionella termer, och för att stödja dem som har mindre utvecklade asylsystem.

Ändringsförslag 17

Förslag till förordning

Skäl 35a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (35a) | Tekniskt bistånd är därför av avgörande betydelse för att göra det möjligt för medlemsstaterna att stödja genomförandet av sina nationella program, bistå stödmottagarna så att de kan fullgöra sina skyldigheter och följa unionslagstiftningen samt öka EU-finansieringens synlighet och tillgänglighet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(35a)

Tekniskt bistånd är därför av avgörande betydelse för att göra det möjligt för medlemsstaterna att stödja genomförandet av sina nationella program, bistå stödmottagarna så att de kan fullgöra sina skyldigheter och följa unionslagstiftningen samt öka EU-finansieringens synlighet och tillgänglighet.

Ändringsförslag 18

Förslag till förordning

Skäl 35b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (35b) | Den strukturella förenklingen av instrumenten och utgifterna bör motsvara behovet av flexibilitet men också fortsätta att uppfylla kraven på förutsägbarhet och tillförlitlighet och säkerställa en rättvis och transparent fördelning av asyl- och migrationsfondens resurser. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(35b)

Den strukturella förenklingen av instrumenten och utgifterna bör motsvara behovet av flexibilitet men också fortsätta att uppfylla kraven på förutsägbarhet och tillförlitlighet och säkerställa en rättvis och transparent fördelning av asyl- och migrationsfondens resurser.

Ändringsförslag 19

Förslag till förordning

Skäl 35c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (35c) | Förenklingen av finansieringsstrukturerna bör skapa flexibilitet men också upprätthålla förutsägbarheten och tillförlitligheten, och en välavvägd andel bör säkerställas genom de nationella programmen för vart och ett av fondens mål. Därför bör en skälig andel av de finansiella resurserna anslås till asyl- och migrationsfonden i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 i syfte att säkerställa kontinuitet när det gäller att stödja flyktingfondens och integrationsfondens mål i budgetramen för 2007–2013. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(35c)

Förenklingen av finansieringsstrukturerna bör skapa flexibilitet men också upprätthålla förutsägbarheten och tillförlitligheten, och en välavvägd andel bör säkerställas genom de nationella programmen för vart och ett av fondens mål. Därför bör en skälig andel av de finansiella resurserna anslås till asyl- och migrationsfonden i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 i syfte att säkerställa kontinuitet när det gäller att stödja flyktingfondens och integrationsfondens mål i budgetramen för 2007–2013.

Ändringsförslag 20

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (36) | För att öka solidariteten är det viktigt att fonden kan lämna ytterligare stöd vid nödsituationer med ett högt migrationstryck i medlemsstater eller tredjeländer eller vid massiv tillströmning av fördrivna personer i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(36)

För att öka solidariteten är det viktigt att fonden kan lämna ytterligare stöd vid nödsituationer med ett högt migrationstryck i medlemsstater eller tredjeländer eller vid massiv tillströmning av fördrivna personer i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta.

| (36) | För att öka solidariteten är det viktigt att fonden
  , i samordning och samverkan med det humanitära bistånd som förvaltas av generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo),
  kan lämna ytterligare stöd vid nödsituationer med ett högt migrationstryck i medlemsstater eller tredjeländer eller vid massiv tillströmning av fördrivna personer i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. |
| --- | --- |

(36)

För att öka solidariteten är det viktigt att fonden
  , i samordning och samverkan med det humanitära bistånd som förvaltas av generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo),
  kan lämna ytterligare stöd vid nödsituationer med ett högt migrationstryck i medlemsstater eller tredjeländer eller vid massiv tillströmning av fördrivna personer i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta.

Ändringsförslag 21

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (37) | Denna förordning bör garantera kontinuitet i det europeiska migrationsnätverk som inrättats genom rådets beslut av den 14 maj 2008 om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk och tillhandahålla det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet i enlighet med de mål och uppgifter som fastställs i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(37)

Denna förordning bör garantera kontinuitet i det europeiska migrationsnätverk som inrättats genom rådets beslut av den 14 maj 2008 om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk och tillhandahålla det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet i enlighet med de mål och uppgifter som fastställs i denna förordning.

| (37) | Denna förordning bör garantera kontinuitet i det europeiska migrationsnätverk som inrättats genom rådets beslut
  2008/381/EG
  av den 14 maj 2008 om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk och tillhandahålla det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet i enlighet med de mål och uppgifter som fastställs i denna förordning.
  I detta avseende bör asyl- och migrationsfonden innehålla säkerhetsbestämmelser för att förhindra att alltför stora belopp fördelas till endast ett politikområde på bekostnad av det gemensamma europeiska asylsystemet som helhet. |
| --- | --- |

(37)

Denna förordning bör garantera kontinuitet i det europeiska migrationsnätverk som inrättats genom rådets beslut
  2008/381/EG
  av den 14 maj 2008 om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk och tillhandahålla det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet i enlighet med de mål och uppgifter som fastställs i denna förordning.
  I detta avseende bör asyl- och migrationsfonden innehålla säkerhetsbestämmelser för att förhindra att alltför stora belopp fördelas till endast ett politikområde på bekostnad av det gemensamma europeiska asylsystemet som helhet.

Ändringsförslag 22

Förslag till förordning

Skäl 42a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (42a) | Utbetalningarna av medel på detta område bör samordnas bättre för att garantera att de kompletterar varandra och blir effektivare och synligare, samt för att uppnå bättre synergier inom budgeten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(42a)

Utbetalningarna av medel på detta område bör samordnas bättre för att garantera att de kompletterar varandra och blir effektivare och synligare, samt för att uppnå bättre synergier inom budgeten.

Ändringsförslag 23

Förslag till förordning

Skäl 42b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (42b) | EU-finansieringens effekter måste maximeras genom att offentliga och privata medel uppbådas, samordnas och utnyttjas maximalt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(42b)

EU-finansieringens effekter måste maximeras genom att offentliga och privata medel uppbådas, samordnas och utnyttjas maximalt.

Ändringsförslag 24

Förslag till förordning

Skäl 42c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (42c) | Innovativa finansiella instrument och finansieringsmekanismer där unionens budget medverkar bör ovillkorligen utmärkas av största möjliga transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(42c)

Innovativa finansiella instrument och finansieringsmekanismer där unionens budget medverkar bör ovillkorligen utmärkas av största möjliga transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll.

Ändringsförslag 25

Förslag till förordning

Skäl 42d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (42d) | Rättesnöret för att uppnå fondens mål bör vara att förbättra utbetalningarnas genomförande och kvalitet, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska medlen garanteras. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(42d)

Rättesnöret för att uppnå fondens mål bör vara att förbättra utbetalningarnas genomförande och kvalitet, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska medlen garanteras.

Ändringsförslag 26

Förslag till förordning

Skäl 42e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (42e) | Fonden måste kännetecknas av sund ekonomisk förvaltning och genomföras så effektivt och användarvänligt som möjligt, och den måste garantera rättssäkerhet och vara tillgänglig för samtliga deltagare. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(42e)

Fonden måste kännetecknas av sund ekonomisk förvaltning och genomföras så effektivt och användarvänligt som möjligt, och den måste garantera rättssäkerhet och vara tillgänglig för samtliga deltagare.

Ändringsförslag 27

Förslag till förordning

Skäl 42f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (42f) | Kommissionen bör årligen kontrollera genomförandet av fonden med hjälp av nyckelindikatorer för utvärdering av resultat och effekter. Dessa indikatorer, bland dem också relevanta basnivåer, bör ge ett minimiunderlag för bedömningen av i vilken utsträckning fondens mål uppnåtts. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(42f)

Kommissionen bör årligen kontrollera genomförandet av fonden med hjälp av nyckelindikatorer för utvärdering av resultat och effekter. Dessa indikatorer, bland dem också relevanta basnivåer, bör ge ett minimiunderlag för bedömningen av i vilken utsträckning fondens mål uppnåtts.

Ändringsförslag 28

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (43) | När det gäller fondens förvaltning och genomförande bör den utgöra en del av ett sammanhängande ramverk som består av den här förordningen och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../...] om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brott samt krishantering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(43)

När det gäller fondens förvaltning och genomförande bör den utgöra en del av ett sammanhängande ramverk som består av den här förordningen och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../...] om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brott samt krishantering.

| (43) | När det gäller fondens förvaltning och genomförande bör den utgöra en del av ett sammanhängande ramverk som består av den här förordningen och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../...] om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brott samt krishantering.
  Inom ramen för denna fond bör det partnerskap som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] bland de deltagande myndigheterna inbegripa de behöriga regionala, lokala och kommunala myndigheterna, internationella organisationer och civilsamhällets organisationer, såsom icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller fondens förvaltning och genomförande bör den utgöra en del av ett sammanhängande ramverk som består av den här förordningen och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../...] om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brott samt krishantering.
  Inom ramen för denna fond bör det partnerskap som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] bland de deltagande myndigheterna inbegripa de behöriga regionala, lokala och kommunala myndigheterna, internationella organisationer och civilsamhällets organisationer, såsom icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter.

Ändringsförslag 29

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Enligt denna förordning ska bestämmelserna i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] vara tillämpliga. | 3.   Enligt denna förordning ska bestämmelserna i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] vara tillämpliga
  , utan att det påverkar artikel 4 a i denna förordning
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

3.   Enligt denna förordning ska bestämmelserna i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] vara tillämpliga.

3.   Enligt denna förordning ska bestämmelserna i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] vara tillämpliga
  , utan att det påverkar artikel 4 a i denna förordning
  .

Ändringsförslag 30

Förslag till förordning

Artikel 2 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | vidarebosättning: den process genom vilken tredjelandsmedborgare eller statslösa personer
  med sådan status som anges i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och som har tillstånd att såsom flyktingar uppehålla sig i någon av medlemsstaterna,
  på begäran av FN:s flyktingkommissariat och på grundval av deras behov av internationellt skydd överförs från ett tredjeland och etableras i en medlemsstat där de får rätt att uppehålla sig med någon av följande status: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

vidarebosättning: den process genom vilken tredjelandsmedborgare eller statslösa personer
  med sådan status som anges i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och som har tillstånd att såsom flyktingar uppehålla sig i någon av medlemsstaterna,
  på begäran av FN:s flyktingkommissariat och på grundval av deras behov av internationellt skydd överförs från ett tredjeland och etableras i en medlemsstat där de får rätt att uppehålla sig med någon av följande status:

| (a) | vidarebosättning: den process genom vilken tredjelandsmedborgare eller statslösa personer på begäran av FN:s flyktingkommissariat och på grundval av deras behov av internationellt skydd överförs från ett tredjeland och etableras i en medlemsstat där de får rätt att uppehålla sig med någon av följande status: |
| --- | --- |

(a)

vidarebosättning: den process genom vilken tredjelandsmedborgare eller statslösa personer på begäran av FN:s flyktingkommissariat och på grundval av deras behov av internationellt skydd överförs från ett tredjeland och etableras i en medlemsstat där de får rätt att uppehålla sig med någon av följande status:

Ändringsförslag 31

Förslag till förordning

Artikel 2 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (i) | flyktingstatus i den mening som avses i
  artikel 2 d
  i direktiv
  2004/83/EG
  , eller |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(i)

flyktingstatus i den mening som avses i
  artikel 2 d
  i direktiv
  2004/83/EG
  , eller

| (i) | flyktingstatus i den mening som avses i
  artikel 2 e
  i direktiv 
  2011/95/EU
  , eller |
| --- | --- |

(i)

flyktingstatus i den mening som avses i
  artikel 2 e
  i direktiv 
  2011/95/EU
  , eller

Ändringsförslag 32

Förslag till förordning

Artikel 2 – led a – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ia) | status som subsidiärt skyddsbehövande i den mening som avses i artikel 2 g i direktiv 2011/95/EU, eller |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ia)

status som subsidiärt skyddsbehövande i den mening som avses i artikel 2 g i direktiv 2011/95/EU, eller

Ändringsförslag 33

Förslag till förordning

Artikel 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | omplacering: den process genom vilken personer som avses i artikel 4.1 a och b överförs från den medlemsstat som beviljat dem internationellt skydd till en annan medlemsstat där de kommer att beviljas ett motsvarande skydd, eller genom vilken personer som faller under den kategori som avses i artikel 4.1 c överförs från den medlemsstat som ansvarar för att granska deras ansökan till en annan medlemsstat där deras ansökan om internationellt skydd kommer att granskas, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

omplacering: den process genom vilken personer som avses i artikel 4.1 a och b överförs från den medlemsstat som beviljat dem internationellt skydd till en annan medlemsstat där de kommer att beviljas ett motsvarande skydd, eller genom vilken personer som faller under den kategori som avses i artikel 4.1 c överförs från den medlemsstat som ansvarar för att granska deras ansökan till en annan medlemsstat där deras ansökan om internationellt skydd kommer att granskas,

| (b) | omplacering: den process genom vilken personer som avses i artikel 4.1 a och b överförs från den medlemsstat som beviljat dem internationellt skydd till en annan medlemsstat där de
  omedelbart
  kommer att beviljas ett motsvarande skydd, eller genom vilken personer som faller under den kategori som avses i artikel 4.1 c överförs från den medlemsstat som ansvarar för att granska deras ansökan till en annan medlemsstat där deras ansökan om internationellt skydd kommer att granskas, |
| --- | --- |

(b)

omplacering: den process genom vilken personer som avses i artikel 4.1 a och b överförs från den medlemsstat som beviljat dem internationellt skydd till en annan medlemsstat där de
  omedelbart
  kommer att beviljas ett motsvarande skydd, eller genom vilken personer som faller under den kategori som avses i artikel 4.1 c överförs från den medlemsstat som ansvarar för att granska deras ansökan till en annan medlemsstat där deras ansökan om internationellt skydd kommer att granskas,

Ändringsförslag 34

Förslag till förordning

Artikel 2 – led f – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (i) | ett
  hårt migrationstryck
  i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en
  oproportionerligt stor inströmning
  av tredjelandsmedborgare som ställer stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsfaciliteter, asylsystem och asylförfaranden, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(i)

ett
  hårt migrationstryck
  i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en
  oproportionerligt stor inströmning
  av tredjelandsmedborgare som ställer stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsfaciliteter, asylsystem och asylförfaranden,

| (i) | ett
  särskilt starkt tryck
  i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en
  plötslig tillströmning
  av
  ett stort antal
  tredjelandsmedborgare som ställer stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsfaciliteter, asylsystem och asylförfaranden,
  eller |
| --- | --- |

(i)

ett
  särskilt starkt tryck
  i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en
  plötslig tillströmning
  av
  ett stort antal
  tredjelandsmedborgare som ställer stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsfaciliteter, asylsystem och asylförfaranden,
  eller

Ändringsförslag 35

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Fondens allmänna mål ska vara att
  bidra till en effektiv hantering av migrationsströmmar i unionen
  som ett led i upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och
  i överensstämmelse med den gemensamma politiken
  för asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd och
  med
  den gemensamma invandringspolitiken. | 1.   Fondens allmänna mål ska vara att som ett led i upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
  stärka
  och
  utveckla en gemensam politik
  för asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd och
  att stärka och utveckla
  den gemensamma invandringspolitiken
  , med beaktande av konsekvensen i utvecklingspolitiken och den människorättsbaserade strategin för skydd av migranter, flyktingar och asylsökande
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Fondens allmänna mål ska vara att
  bidra till en effektiv hantering av migrationsströmmar i unionen
  som ett led i upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och
  i överensstämmelse med den gemensamma politiken
  för asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd och
  med
  den gemensamma invandringspolitiken.

1.   Fondens allmänna mål ska vara att som ett led i upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
  stärka
  och
  utveckla en gemensam politik
  för asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd och
  att stärka och utveckla
  den gemensamma invandringspolitiken
  , med beaktande av konsekvensen i utvecklingspolitiken och den människorättsbaserade strategin för skydd av migranter, flyktingar och asylsökande
  .

Ändringsförslag 36

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar förbättringar
  t.ex.
  i mottagningsförhållandena för asylsökande, i asylförfarandenas kvalitet, i hur väl
  andelen godkända asylansökningar
  stämmer överens
  mellan medlemsstaterna
  samt i
  medlemsstaternas vidarebosättningsinsatser
  . | Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar
  de
  förbättringar
  som uppnåtts
  i mottagningsförhållandena för asylsökande, i asylförfarandenas kvalitet
  och
  i hur väl
  beslutsfattandet i liknande fall
  stämmer överens
  , i tillhandahållandet av tillförlitlig, objektiv och aktuell information om ursprungsländer
  samt i
  vidarebosättningsinsatserna
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar förbättringar
  t.ex.
  i mottagningsförhållandena för asylsökande, i asylförfarandenas kvalitet, i hur väl
  andelen godkända asylansökningar
  stämmer överens
  mellan medlemsstaterna
  samt i
  medlemsstaternas vidarebosättningsinsatser
  .

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar
  de
  förbättringar
  som uppnåtts
  i mottagningsförhållandena för asylsökande, i asylförfarandenas kvalitet
  och
  i hur väl
  beslutsfattandet i liknande fall
  stämmer överens
  , i tillhandahållandet av tillförlitlig, objektiv och aktuell information om ursprungsländer
  samt i
  vidarebosättningsinsatserna
  .

Ändringsförslag 37

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (aa) | Stödja åtgärder för säker tillgång till Europas asylsystem.



  Hur väl detta mål uppfylls ska mätas med indikatorer som bland annat visar vilka möjligheter asylsökande har att få tillgång till unionens asylsystem på ett säkert sätt, utan att behöva anlita människosmugglare och kriminella nätverk och utan att utsätta sig för livsfara. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(aa)

Stödja åtgärder för säker tillgång till Europas asylsystem.

Ändringsförslag 38

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Stödja laglig invandring till unionen i linje med medlemsstaternas ekonomiska och sociala behov
  och
  främja en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare, inbegripet asylsökande och personer som beviljats internationellt skydd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Stödja laglig invandring till unionen i linje med medlemsstaternas ekonomiska och sociala behov
  och
  främja en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare, inbegripet asylsökande och personer som beviljats internationellt skydd.

| (b) | Stödja laglig invandring till unionen i linje med medlemsstaternas ekonomiska och sociala behov, främja en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare
  och stärka respekten för de mänskliga rättigheterna för migranter
  , inbegripet asylsökande och personer som beviljats internationellt skydd. |
| --- | --- |

(b)

Stödja laglig invandring till unionen i linje med medlemsstaternas ekonomiska och sociala behov, främja en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare
  och stärka respekten för de mänskliga rättigheterna för migranter
  , inbegripet asylsökande och personer som beviljats internationellt skydd.

Ändringsförslag 39

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar förbättringar
  t.ex.
  i tredjelandsmedborgares deltagande i arbetsliv, utbildning och demokratiska processer. | Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar
  de
  förbättringar
  som uppnåtts
  i
  fråga om
  tredjelandsmedborgares
  och statslösa personers
  deltagande i arbetsliv, utbildning och demokratiska processer
  samt deras tillgång till bostäder och hälsovård
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar förbättringar
  t.ex.
  i tredjelandsmedborgares deltagande i arbetsliv, utbildning och demokratiska processer.

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar
  de
  förbättringar
  som uppnåtts
  i
  fråga om
  tredjelandsmedborgares
  och statslösa personers
  deltagande i arbetsliv, utbildning och demokratiska processer
  samt deras tillgång till bostäder och hälsovård
  .

Ändringsförslag 40

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led c – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar
  t.ex.
  antalet återvändande personer. | Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar antalet återvändande personer
  , antalet personer som fått tillgång till återanpassningsåtgärder (före eller efter återvändandet), antalet frivilliga återvändanden och kvaliteten på systemen för kontroll av påtvingade återvändanden
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar
  t.ex.
  antalet återvändande personer.

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar antalet återvändande personer
  , antalet personer som fått tillgång till återanpassningsåtgärder (före eller efter återvändandet), antalet frivilliga återvändanden och kvaliteten på systemen för kontroll av påtvingade återvändanden
  .

Ändringsförslag 41

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led d – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Öka solidariteten och förbättra ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylströmmar, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Öka solidariteten och förbättra ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylströmmar,

| (d) | Öka solidariteten och förbättra ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylströmmar
  , även genom praktiskt samarbete
  . |
| --- | --- |

(d)

Öka solidariteten och förbättra ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna, särskilt gentemot de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylströmmar
  , även genom praktiskt samarbete
  .

Ändringsförslag 42

Förslag till förordning

Artikel 3– punkt 2 – led d – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar förbättringar
  t. ex.
  av det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstater, inbegripet i form av praktiskt samarbete och omplacering. | Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar förbättringar av det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstater, inbegripet i form av praktiskt samarbete och omplacering
  samt de personalresurser som görs tillgängliga genom Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas med indikatorer som visar förbättringar
  t. ex.
  av det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstater, inbegripet i form av praktiskt samarbete och omplacering.

Hur väl detta mål uppnåtts ska mätas
  av kommissionen
  med
  hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa
  indikatorer som
  bland annat
  visar förbättringar av det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstater, inbegripet i form av praktiskt samarbete och omplacering
  samt de personalresurser som görs tillgängliga genom Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  .

Ändringsförslag 43

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska förse kommissionen med den information som den behöver för att kunna bedöma resultaten, som ska mätas med indikatorerna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Medlemsstaterna ska förse kommissionen med den information som den behöver för att kunna bedöma resultaten, som ska mätas med indikatorerna.

Ändringsförslag 44

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Uppnåendet av specifika mål, såsom de som avses i punkt 2, ska mätas med tvärgående, såväl kvalitativa som kvantitativa indikatorer som bland annat visar förbättringen av bestämmelserna till skydd för barn, främjandet av respekten för familjelivet, tillgången till grundläggande tjänster och biståndet till ensamkommande barn oberoende av om de har uppehållstillstånd eller inte. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2a.
     
  Uppnåendet av specifika mål, såsom de som avses i punkt 2, ska mätas med tvärgående, såväl kvalitativa som kvantitativa indikatorer som bland annat visar förbättringen av bestämmelserna till skydd för barn, främjandet av respekten för familjelivet, tillgången till grundläggande tjänster och biståndet till ensamkommande barn oberoende av om de har uppehållstillstånd eller inte.

Ändringsförslag 45

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  De åtgärder som vidtas för att uppnå de mål som definieras i punkterna 1 och 2 ska vara helt samstämmiga med och komplettera de åtgärder som stöds genom unionens externa finansieringsinstrument samt vara förenliga med målen och principerna för unionens yttre åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2b.
     
  De åtgärder som vidtas för att uppnå de mål som definieras i punkterna 1 och 2 ska vara helt samstämmiga med och komplettera de åtgärder som stöds genom unionens externa finansieringsinstrument samt vara förenliga med målen och principerna för unionens yttre åtgärder.

Ändringsförslag 46

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  De mål som fastställs i punkterna 1 och 2 ska uppnås med vederbörlig hänsyn till målen och principerna för unionens humanitära politik. I enlighet med artikel 24a ska det säkerställas att målen överensstämmer med och kompletterar de åtgärder som finansieras genom unionens externa finansieringsinstrument. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2c.
     
  De mål som fastställs i punkterna 1 och 2 ska uppnås med vederbörlig hänsyn till målen och principerna för unionens humanitära politik. I enlighet med artikel 24a ska det säkerställas att målen överensstämmer med och kompletterar de åtgärder som finansieras genom unionens externa finansieringsinstrument.

Ändringsförslag 47

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter status som skyddsbehövande enligt rådets

  direktiv 2004/83/EG
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter status som skyddsbehövande enligt rådets

  direktiv 2004/83/EG
  .

| (b) | Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter status som skyddsbehövande enligt
  direktiv 2011/95/EU
  . |
| --- | --- |

(b)

Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter status som skyddsbehövande enligt
  direktiv 2011/95/EU
  .

Ändringsförslag 48

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (f) | Tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller som håller på att förvärva laglig bosättning i en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(f)

Tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller som håller på att förvärva laglig bosättning i en medlemsstat.

| (f) | Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller som håller på att förvärva laglig bosättning i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(f)

Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller som håller på att förvärva laglig bosättning i en medlemsstat.

Ändringsförslag 49

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (g) | Tredjelandsmedborgare som befinner sig på ett tredjelands territorium och har för avsikt att invandra till unionen och som uppfyller särskilda bestämmelser och/eller krav i nationell lag före avresan, inklusive krav på förmågan att integrera sig i den mottagande medlemsstaten |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(g)

Tredjelandsmedborgare som befinner sig på ett tredjelands territorium och har för avsikt att invandra till unionen och som uppfyller särskilda bestämmelser och/eller krav i nationell lag före avresan, inklusive krav på förmågan att integrera sig i den mottagande medlemsstaten

| (g) | Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som befinner sig på ett tredjelands territorium och har för avsikt att invandra till unionen och som uppfyller särskilda bestämmelser och/eller krav i nationell lag före avresan, inklusive krav på förmågan att integrera sig i den mottagande medlemsstaten |
| --- | --- |

(g)

Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som befinner sig på ett tredjelands territorium och har för avsikt att invandra till unionen och som uppfyller särskilda bestämmelser och/eller krav i nationell lag före avresan, inklusive krav på förmågan att integrera sig i den mottagande medlemsstaten

Ändringsförslag 50

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (h) | Tredjelandsmedborgare som ännu inte har fått ett slutgiltigt avslag på sin begäran om uppehållstillstånd, laglig bosättning eller internationellt skydd i en medlemsstat och som får välja att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(h)

Tredjelandsmedborgare som ännu inte har fått ett slutgiltigt avslag på sin begäran om uppehållstillstånd, laglig bosättning eller internationellt skydd i en medlemsstat och som får välja att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium.

| (h) | Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som ännu inte har fått ett slutgiltigt avslag på sin begäran om uppehållstillstånd, laglig bosättning eller internationellt skydd i en medlemsstat och som får välja att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

(h)

Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som ännu inte har fått ett slutgiltigt avslag på sin begäran om uppehållstillstånd, laglig bosättning eller internationellt skydd i en medlemsstat och som får välja att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium.

Ändringsförslag 51

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (i) | Alla tredjelandsmedborgare som åtnjuter uppehållstillstånd, laglig bosättning eller någon form av internationellt skydd enligt
  direktiv 2004/83/EG
  eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG i en medlemsstat och som har valt att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat den medlemsstatens territorium. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(i)

Alla tredjelandsmedborgare som åtnjuter uppehållstillstånd, laglig bosättning eller någon form av internationellt skydd enligt
  direktiv 2004/83/EG
  eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG i en medlemsstat och som har valt att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat den medlemsstatens territorium.

| (i) | Alla tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som åtnjuter uppehållstillstånd, laglig bosättning eller någon form av internationellt skydd enligt
  direktiv 2011/95/EU
  eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG i en medlemsstat och som har valt att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat den medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

(i)

Alla tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  som åtnjuter uppehållstillstånd, laglig bosättning eller någon form av internationellt skydd enligt
  direktiv 2011/95/EU
  eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG i en medlemsstat och som har valt att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat den medlemsstatens territorium.

Ändringsförslag 52

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led j

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (j) | Tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(j)

Tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat.

| (j) | Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer som vistas på en medlemsstats territorium och
  som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat
  , inbegripet tredjelandsmedborgare vilkas återvändande formellt eller informellt har skjutits upp
  . |
| --- | --- |

(j)

Tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer som vistas på en medlemsstats territorium och
  som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat
  , inbegripet tredjelandsmedborgare vilkas återvändande formellt eller informellt har skjutits upp
  .

Ändringsförslag 53

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Partnerskap |
| | Inom ramen för denna fond ska det partnerskap som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] bland de deltagande myndigheterna inbegripa de behöriga regionala, lokala och kommunala myndigheterna, internationella organisationer och civilsamhällets organ, såsom icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Artikel 4a

Partnerskap

Inom ramen för denna fond ska det partnerskap som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] bland de deltagande myndigheterna inbegripa de behöriga regionala, lokala och kommunala myndigheterna, internationella organisationer och civilsamhällets organ, såsom icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter.

Ändringsförslag 54

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Tillhandahållande av materiellt bistånd, utbildning, stödtjänster, hälsovård och psykologisk vård. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Tillhandahållande av materiellt bistånd, utbildning, stödtjänster, hälsovård och psykologisk vård.

| (a) | Tillhandahållande av materiellt bistånd,
  däribland humanitärt bistånd vid gränsen,
  utbildning, stödtjänster, hälsovård och psykologisk vård. |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahållande av materiellt bistånd,
  däribland humanitärt bistånd vid gränsen,
  utbildning, stödtjänster, hälsovård och psykologisk vård.

Ändringsförslag 55

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (aa) | Införande och förbättring av administrativa strukturer, system och utbildningar för personal och behöriga administrativa och rättsliga myndigheter för att säkerställa en smidig och problemfri tillgång till asylförfaranden för asylsökande och effektiva asylförfaranden av hög kvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(aa)

Införande och förbättring av administrativa strukturer, system och utbildningar för personal och behöriga administrativa och rättsliga myndigheter för att säkerställa en smidig och problemfri tillgång till asylförfaranden för asylsökande och effektiva asylförfaranden av hög kvalitet.

Ändringsförslag 56

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ab) | Förbättring och underhåll av befintlig infrastruktur samt befintliga tjänster i samband med inkvartering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ab)

Förbättring och underhåll av befintlig infrastruktur samt befintliga tjänster i samband med inkvartering.

Ändringsförslag 57

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Särskild hjälp till utsatta personer såsom underåriga, ensamkommande barn, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel, personer med allvarlig fysisk eller psykisk sjukdom eller posttraumatiska symptom samt personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Särskild hjälp till utsatta personer såsom underåriga, ensamkommande barn, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel, personer med allvarlig fysisk eller psykisk sjukdom eller posttraumatiska symptom samt personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

| (d) | Särskild hjälp till utsatta personer såsom underåriga, ensamkommande barn, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel, personer med allvarlig fysisk eller psykisk sjukdom eller posttraumatiska symptom
  , personer som löper risk för våld på grund av personliga egenskaper som anges i artikel 21 i stadgan om grundläggande rättigheter
  samt personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld. |
| --- | --- |

(d)

Särskild hjälp till utsatta personer såsom underåriga, ensamkommande barn, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel, personer med allvarlig fysisk eller psykisk sjukdom eller posttraumatiska symptom
  , personer som löper risk för våld på grund av personliga egenskaper som anges i artikel 21 i stadgan om grundläggande rättigheter
  samt personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

Ändringsförslag 58

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (e) | Information till de lokalsamhällen och utbildning av den personal vid lokala myndigheter som kommer i kontakt med de personer som tas emot. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(e)

Information till de lokalsamhällen och utbildning av den personal vid lokala myndigheter som kommer i kontakt med de personer som tas emot.

| (e) | Information till de lokalsamhällen och utbildning av den personal vid lokala myndigheter som kommer i kontakt med de personer som tas emot
  , särskilt vad gäller förenlighet med asylsökandes grundläggande rättigheter
  .
  Detta inbegriper utbildning för personal som kommer i kontakt med utsatta personer som avses i led d. |
| --- | --- |

(e)

Information till de lokalsamhällen och utbildning av den personal vid lokala myndigheter som kommer i kontakt med de personer som tas emot
  , särskilt vad gäller förenlighet med asylsökandes grundläggande rättigheter
  .
  Detta inbegriper utbildning för personal som kommer i kontakt med utsatta personer som avses i led d.

Ändringsförslag 59

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (fa) | Införande, utveckling och förbättring av alternativa åtgärder till förvar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(fa)

Införande, utveckling och förbättring av alternativa åtgärder till förvar.

Ändringsförslag 60

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | skapa, utveckla och förbättra infrastruktur och tjänster i samband med inkvartering, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

skapa, utveckla och förbättra infrastruktur och tjänster i samband med inkvartering,

| (a) | skapa, utveckla
  , driva
  och förbättra infrastruktur och tjänster i samband med inkvartering, |
| --- | --- |

(a)

skapa, utveckla
  , driva
  och förbättra infrastruktur och tjänster i samband med inkvartering,

Ändringsförslag 61

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | införa administrativa strukturer och system samt utbilda personal och behöriga rättsliga myndigheter för att säkerställa en smidig och problemfri tillgång till asylförfaranden för asylsökande och effektiva asylförfaranden av hög kvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

införa administrativa strukturer och system samt utbilda personal och behöriga rättsliga myndigheter för att säkerställa en smidig och problemfri tillgång till asylförfaranden för asylsökande och effektiva asylförfaranden av hög kvalitet.

| (b) | införa administrativa strukturer och system samt utbilda personal och behöriga
  administrativa och
  rättsliga myndigheter för att säkerställa en smidig och problemfri tillgång till asylförfaranden för asylsökande och effektiva asylförfaranden av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(b)

införa administrativa strukturer och system samt utbilda personal och behöriga
  administrativa och
  rättsliga myndigheter för att säkerställa en smidig och problemfri tillgång till asylförfaranden för asylsökande och effektiva asylförfaranden av hög kvalitet.

Ändringsförslag 62

Förslag till förordning

Artikel 6 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Åtgärder som ökar medlemsstaternas kapacitet att smala in, analysera och sprida uppgifter
  och

  statisitk om asylförfaranden, mottagningskapacitet, vidarebosättning och omplacering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Åtgärder som ökar medlemsstaternas kapacitet att smala in, analysera och sprida uppgifter
  och

  statisitk om asylförfaranden, mottagningskapacitet, vidarebosättning och omplacering.

| (a) | Åtgärder som ökar medlemsstaternas kapacitet
  – bland annat i fråga om den mekanism för tidig varning, beredskap och krishantering som inrättas genom förordning (EU) nr [.../...] [Dublinförordningen] –
  att samla in, analysera och sprida
  kvalitativa och kvantitativa
  uppgifter om asylförfaranden, mottagningskapacitet, vidarebosättning och omplacering. |
| --- | --- |

(a)

Åtgärder som ökar medlemsstaternas kapacitet
  – bland annat i fråga om den mekanism för tidig varning, beredskap och krishantering som inrättas genom förordning (EU) nr [.../...] [Dublinförordningen] –
  att samla in, analysera och sprida
  kvalitativa och kvantitativa
  uppgifter om asylförfaranden, mottagningskapacitet, vidarebosättning och omplacering.

Ändringsförslag 63

Förslag till förordning

Artikel 6 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Åtgärder som direkt bidrar till en utvärdering av asylpolitiken, t.ex. nationella konskevensanalyser, enkäter bland målgrupper samt utveckling av indikatorer och riktmärken. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Åtgärder som direkt bidrar till en utvärdering av asylpolitiken, t.ex. nationella konskevensanalyser, enkäter bland målgrupper samt utveckling av indikatorer och riktmärken.

| (b) | Åtgärder som direkt bidrar till en utvärdering av asylpolitiken, t.ex. nationella konsekvensanalyser, enkäter bland målgrupper
  och andra berörda parter
  samt utveckling av indikatorer och riktmärken. |
| --- | --- |

(b)

Åtgärder som direkt bidrar till en utvärdering av asylpolitiken, t.ex. nationella konsekvensanalyser, enkäter bland målgrupper
  och andra berörda parter
  samt utveckling av indikatorer och riktmärken.

Motivering

Utvärderingsmetoderna måste vara så inkluderande som möjligt.

Ändringsförslag 64

Förslag till förordning

Artikel 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Införande av lämplig infrastruktur och lämpliga tjänster som säkerställer ett smidigt och effektivt genomförande av vidarebosättnings- och omplaceringsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Införande av lämplig infrastruktur och lämpliga tjänster som säkerställer ett smidigt och effektivt genomförande av vidarebosättnings- och omplaceringsåtgärder.

| (b) | Införande av lämplig infrastruktur och lämpliga tjänster som säkerställer ett smidigt och effektivt genomförande av vidarebosättnings- och omplaceringsåtgärder
  och inbegriper språkligt bistånd samt är förenliga med de berörda personernas grundläggande rättigheter
  . |
| --- | --- |

(b)

Införande av lämplig infrastruktur och lämpliga tjänster som säkerställer ett smidigt och effektivt genomförande av vidarebosättnings- och omplaceringsåtgärder
  och inbegriper språkligt bistånd samt är förenliga med de berörda personernas grundläggande rättigheter
  .

Ändringsförslag 65

Förslag till förordning

Artikel 7 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (fa) | Åtgärder för familjeåterförening för personer som är föremål för vidarebosättning i en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(fa)

Åtgärder för familjeåterförening för personer som är föremål för vidarebosättning i en medlemsstat.

Ändringsförslag 66

Förslag till förordning

Artikel 7 – led g

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (g) | Förstärkning av infrastruktur och tjänster i de länder som utsetts att genomföra regionala skyddsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(g)

Förstärkning av infrastruktur och tjänster i de länder som utsetts att genomföra regionala skyddsprogram.

| (g) | Förstärkning av infrastruktur och tjänster
  som är relevanta för migration och asyl
  i de länder som utsetts att genomföra regionala skyddsprogram. |
| --- | --- |

(g)

Förstärkning av infrastruktur och tjänster
  som är relevanta för migration och asyl
  i de länder som utsetts att genomföra regionala skyddsprogram.

Ändringsförslag 67

Förslag till förordning

Artikel 7 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ga) | Fastställande och utveckling av strategier för vidarebosättning och omplacering, inbegripet behovsanalys, förbättring av indikatorer och utvärdering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ga)

Fastställande och utveckling av strategier för vidarebosättning och omplacering, inbegripet behovsanalys, förbättring av indikatorer och utvärdering.

Ändringsförslag 68

Förslag till förordning

Artikel 7 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (gb) | Skapande av villkor som leder till att vidarebosatta flyktingar blir integrerade och självständiga på lång sikt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(gb)

Skapande av villkor som leder till att vidarebosatta flyktingar blir integrerade och självständiga på lång sikt.

Ändringsförslag 69

Förslag till förordning

Artikel 8 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| I syfte att underlätta laglig invandring till unionen och bättre kunna förbereda personer som avses i artikel 4.1 g för deras integrering i det mottagande samhället inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och mot bakgrund av de överenskomna slutsatserna från den politiska dialog som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] ska framför allt följande åtgärder i ursprungslandet vara stödberättigande: | I syfte att underlätta laglig invandring till unionen och bättre kunna förbereda personer som avses i artikel 4.1 g för deras integrering i det mottagande samhället inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och mot bakgrund av de överenskomna slutsatserna från den politiska dialog som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] ska framför allt följande åtgärder i ursprungslandet
  , med beaktande av konsekvensen i utvecklingspolitiken och särskilt unionens åtaganden i kampen mot kunskapsflykt,
  vara stödberättigande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

I syfte att underlätta laglig invandring till unionen och bättre kunna förbereda personer som avses i artikel 4.1 g för deras integrering i det mottagande samhället inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och mot bakgrund av de överenskomna slutsatserna från den politiska dialog som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] ska framför allt följande åtgärder i ursprungslandet vara stödberättigande:

I syfte att underlätta laglig invandring till unionen och bättre kunna förbereda personer som avses i artikel 4.1 g för deras integrering i det mottagande samhället inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och mot bakgrund av de överenskomna slutsatserna från den politiska dialog som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr .../... [den övergripande förordningen] ska framför allt följande åtgärder i ursprungslandet
  , med beaktande av konsekvensen i utvecklingspolitiken och särskilt unionens åtaganden i kampen mot kunskapsflykt,
  vara stödberättigande:

Ändringsförslag 70

Förslag till förordning

Artikel 8 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Informationspaket och informationskampanjer, bland annat genom användarvänlig informations- och kommunikationsteknik och webbplatser. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Informationspaket och informationskampanjer, bland annat genom användarvänlig informations- och kommunikationsteknik och webbplatser.

| (a) | Informationspaket och informationskampanjer, bland annat genom användarvänlig informations- och kommunikationsteknik och webbplatser
  , som ska spridas i olika länder på ett samordnat sätt och i enlighet med ett gemensamt europeiskt budskap
  . |
| --- | --- |

(a)

Informationspaket och informationskampanjer, bland annat genom användarvänlig informations- och kommunikationsteknik och webbplatser
  , som ska spridas i olika länder på ett samordnat sätt och i enlighet med ett gemensamt europeiskt budskap
  .

Ändringsförslag 71

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b ska de stödberättigande åtgärderna vidtas inom ramen för konsekventa strategier som genomförs av icke-statliga organisationer och lokala och/eller regionala myndigheter och som är särskilt utformade för integration på lokal och/eller regional nivå, beroende på vad som är lämpligt, av personer som avses i artikel 4.1 a–g. I detta sammanhang ska stödberättigande åtgärder särskilt omfatta följande: | 1.   Inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b ska de stödberättigande åtgärderna vidtas inom ramen för konsekventa strategier som genomförs av
  internationella organisationer,
  icke-statliga organisationer och lokala och/eller regionala myndigheter och som är särskilt utformade för integration på lokal och/eller regional nivå, beroende på vad som är lämpligt, av personer som avses i artikel 4.1 a–g. I detta sammanhang ska stödberättigande åtgärder särskilt omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b ska de stödberättigande åtgärderna vidtas inom ramen för konsekventa strategier som genomförs av icke-statliga organisationer och lokala och/eller regionala myndigheter och som är särskilt utformade för integration på lokal och/eller regional nivå, beroende på vad som är lämpligt, av personer som avses i artikel 4.1 a–g. I detta sammanhang ska stödberättigande åtgärder särskilt omfatta följande:

1.   Inom det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b ska de stödberättigande åtgärderna vidtas inom ramen för konsekventa strategier som genomförs av
  internationella organisationer,
  icke-statliga organisationer och lokala och/eller regionala myndigheter och som är särskilt utformade för integration på lokal och/eller regional nivå, beroende på vad som är lämpligt, av personer som avses i artikel 4.1 a–g. I detta sammanhang ska stödberättigande åtgärder särskilt omfatta följande:

Ändringsförslag 72

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Införande och utveckling av sådana integrationsstrategier, inbegripet behovsanalys, förbättring av
  indikatorer
  och utvärdering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Införande och utveckling av sådana integrationsstrategier, inbegripet behovsanalys, förbättring av
  indikatorer
  och utvärdering.

| (a) | Införande och utveckling av sådana integrationsstrategier
  med deltagande av lokala och/eller regionala aktörer
  , inbegripet behovsanalys, förbättring av
  integrationsindikatorer
  och utvärdering
  av de särskilda villkoren för asylsökande, däribland bedömningar där flera parter är delaktiga, för att fastställa bästa metoder
  . |
| --- | --- |

(a)

Införande och utveckling av sådana integrationsstrategier
  med deltagande av lokala och/eller regionala aktörer
  , inbegripet behovsanalys, förbättring av
  integrationsindikatorer
  och utvärdering
  av de särskilda villkoren för asylsökande, däribland bedömningar där flera parter är delaktiga, för att fastställa bästa metoder
  .

Ändringsförslag 73

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Rådgivning och bistånd, till exempel rörande bostäder, försörjningsmöjligheter, administrativ och juridisk vägledning, hälsovård, psykologisk vård
  och
  social omsorg
  samt
  barnomsorg, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Rådgivning och bistånd, till exempel rörande bostäder, försörjningsmöjligheter, administrativ och juridisk vägledning, hälsovård, psykologisk vård
  och
  social omsorg
  samt
  barnomsorg,

| (b) | Rådgivning och bistånd, till exempel rörande bostäder, försörjningsmöjligheter,
  integration på arbetsmarknaden,
  administrativ och juridisk vägledning, hälsovård, psykologisk vård, social omsorg, barnomsorg
  och familjeåterförening
  , |
| --- | --- |

(b)

Rådgivning och bistånd, till exempel rörande bostäder, försörjningsmöjligheter,
  integration på arbetsmarknaden,
  administrativ och juridisk vägledning, hälsovård, psykologisk vård, social omsorg, barnomsorg
  och familjeåterförening
  ,

Ändringsförslag 74

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Åtgärder som avses i punkt 1 ska beakta de särskilda behoven hos olika kategorier av tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, även hos dem som reser in eller uppehåller sig i landet för anställning eller egenföretagande och familjeåterförening, personer som beviljats internationellt skydd, asylsökande, vidarebosatta eller omplacerade personer och sårbara grupper av migranter, särskilt underåriga, ensamkommande barn, personer med funktionshinder, äldre personer, gravida kvinnor, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel och personer som har utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld. | 2.   Åtgärder som avses i punkt 1 ska beakta de särskilda behoven hos olika kategorier av tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, även hos dem som reser in eller uppehåller sig i landet för anställning eller egenföretagande och familjeåterförening, personer som beviljats internationellt skydd, asylsökande, vidarebosatta eller omplacerade personer och sårbara grupper av migranter, särskilt underåriga, ensamkommande barn, personer med funktionshinder, äldre personer, gravida kvinnor, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel
  , personer som löper risk för våld på grund av en av de personliga egenskaper som avses i artikel 21 i stadgan om grundläggande rättigheter
  och personer som har utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Åtgärder som avses i punkt 1 ska beakta de särskilda behoven hos olika kategorier av tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, även hos dem som reser in eller uppehåller sig i landet för anställning eller egenföretagande och familjeåterförening, personer som beviljats internationellt skydd, asylsökande, vidarebosatta eller omplacerade personer och sårbara grupper av migranter, särskilt underåriga, ensamkommande barn, personer med funktionshinder, äldre personer, gravida kvinnor, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel och personer som har utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

2.   Åtgärder som avses i punkt 1 ska beakta de särskilda behoven hos olika kategorier av tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, även hos dem som reser in eller uppehåller sig i landet för anställning eller egenföretagande och familjeåterförening, personer som beviljats internationellt skydd, asylsökande, vidarebosatta eller omplacerade personer och sårbara grupper av migranter, särskilt underåriga, ensamkommande barn, personer med funktionshinder, äldre personer, gravida kvinnor, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel
  , personer som löper risk för våld på grund av en av de personliga egenskaper som avses i artikel 21 i stadgan om grundläggande rättigheter
  och personer som har utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

Ändringsförslag 75

Förslag till förordning

Artikel 10 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Förstärkning av medlemsstaternas kapacitet att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera sina strategier, sin politik och sina åtgärder när det gäller invandring på olika nivåer och avdelningar inom förvaltningen, framför allt en förstärkning av deras kapacitet att samla in, analysera och sprida uppgifter och statistik om migrationsförfaranden och migrationsströmmar, uppehållstillstånd och utveckling av övervakningsredskap, utvärderingssystem, indikatorer och riktmärken för att mäta resultaten av dessa strategier. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Förstärkning av medlemsstaternas kapacitet att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera sina strategier, sin politik och sina åtgärder när det gäller invandring på olika nivåer och avdelningar inom förvaltningen, framför allt en förstärkning av deras kapacitet att samla in, analysera och sprida uppgifter och statistik om migrationsförfaranden och migrationsströmmar, uppehållstillstånd och utveckling av övervakningsredskap, utvärderingssystem, indikatorer och riktmärken för att mäta resultaten av dessa strategier.

| (b) | Förstärkning av medlemsstaternas kapacitet att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera sina strategier, sin politik och sina åtgärder när det gäller invandring på olika nivåer och avdelningar inom förvaltningen, framför allt en förstärkning av deras kapacitet att samla in, analysera och sprida
  ingående och systematiska
  uppgifter och statistik om migrationsförfaranden och migrationsströmmar, uppehållstillstånd och utveckling av övervakningsredskap, utvärderingssystem, indikatorer och riktmärken för att mäta resultaten av dessa strategier. |
| --- | --- |

(b)

Förstärkning av medlemsstaternas kapacitet att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera sina strategier, sin politik och sina åtgärder när det gäller invandring på olika nivåer och avdelningar inom förvaltningen, framför allt en förstärkning av deras kapacitet att samla in, analysera och sprida
  ingående och systematiska
  uppgifter och statistik om migrationsförfaranden och migrationsströmmar, uppehållstillstånd och utveckling av övervakningsredskap, utvärderingssystem, indikatorer och riktmärken för att mäta resultaten av dessa strategier.

Ändringsförslag 76

Förslag till förordning

Artikel 10 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Främja förmågan att hantera kontakter
  med andra kulturer
  hos genomförande organisationer som tillhandahåller offentliga och privata tjänster, inklusive utbildningsinstitutioner, samt främja utbyte av erfarenheter och bästa praxis, samarbete och nätverksbyggande. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Främja förmågan att hantera kontakter
  med andra kulturer
  hos genomförande organisationer som tillhandahåller offentliga och privata tjänster, inklusive utbildningsinstitutioner, samt främja utbyte av erfarenheter och bästa praxis, samarbete och nätverksbyggande.

| (c) | Främja förmågan att hantera kontakter hos genomförande organisationer som tillhandahåller offentliga och privata tjänster, inklusive utbildningsinstitutioner,
  på det interkulturella och människorättsliga området,
  samt främja utbyte av erfarenheter och bästa praxis, samarbete och nätverksbyggande. |
| --- | --- |

(c)

Främja förmågan att hantera kontakter hos genomförande organisationer som tillhandahåller offentliga och privata tjänster, inklusive utbildningsinstitutioner,
  på det interkulturella och människorättsliga området,
  samt främja utbyte av erfarenheter och bästa praxis, samarbete och nätverksbyggande.

Ändringsförslag 77

Förslag till förordning

Artikel 11 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (aa) | Införande, utveckling och förbättring av alternativa åtgärder till förvar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(aa)

Införande, utveckling och förbättring av alternativa åtgärder till förvar.

Ändringsförslag 78

Förslag till förordning

Artikel 11 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Införande av administrativa strukturer, system och utbildning av personal för att
  säkerställa
  smidiga
  återvändandeförfaranden
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Införande av administrativa strukturer, system och utbildning av personal för att
  säkerställa
  smidiga
  återvändandeförfaranden
  .

| (b) | Införande av administrativa strukturer, system och utbildning av personal för att
  se till att återvändandeförfarandena är
  smidiga
  och ger ett fullgott skydd för migranternas grundläggande rättigheter
  . |
| --- | --- |

(b)

Införande av administrativa strukturer, system och utbildning av personal för att
  se till att återvändandeförfarandena är
  smidiga
  och ger ett fullgott skydd för migranternas grundläggande rättigheter
  .

Ändringsförslag 79

Förslag till förordning

Artikel 11 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (ba) | Stöd till civila samhällsorganisationers oberoende bedömning och övervakning av insatser för återvändande, för att garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(ba)

Stöd till civila samhällsorganisationers oberoende bedömning och övervakning av insatser för återvändande, för att garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras.

Ändringsförslag 80

Förslag till förordning

Artikel 11 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Tillhandahållande av materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Tillhandahållande av materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård.

| (c) | Tillhandahållande av materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård
  , inbegripet för tredjelandsmedborgare vilkas återsändande har skjutits upp i enlighet med artiklarna 9 och 14.1 i direktiv 2008/115/EG
  . |
| --- | --- |

(c)

Tillhandahållande av materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård
  , inbegripet för tredjelandsmedborgare vilkas återsändande har skjutits upp i enlighet med artiklarna 9 och 14.1 i direktiv 2008/115/EG
  .

Ändringsförslag 81

Förslag till förordning

Artikel 11 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (fa) | Införande och förbättring av oberoende och effektiva system för kontroll av påtvingat återvändande i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 6 i direktiv 2008/115/EG. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(fa)

Införande och förbättring av oberoende och effektiva system för kontroll av påtvingat återvändande i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 6 i direktiv 2008/115/EG.

Ändringsförslag 82

Förslag till förordning

Artikel 12 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Åtgärder för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel ekonomiska incitament, utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd samt startstöd till ekonomisk verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Åtgärder för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel ekonomiska incitament, utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd samt startstöd till ekonomisk verksamhet.

| (c) | Åtgärder för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel ekonomiska incitament, utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd samt startstöd till ekonomisk verksamhet
  , inbegripet åtgärder före återvändandet
  . |
| --- | --- |

(c)

Åtgärder för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel ekonomiska incitament, utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd samt startstöd till ekonomisk verksamhet
  , inbegripet åtgärder före återvändandet
  .

Ändringsförslag 83

Förslag till förordning

Artikel 13 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | Insatser som ökar kapaciteten att samla in, analysera och sprida uppgifter och statistik om återvändandeförfaranden och återvändandeåtgärder, mottagningskapacitet och kapacitet att hålla i förvar, påtvingat och frivilligt återvändande, övervakning och återintegrering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(d)

Insatser som ökar kapaciteten att samla in, analysera och sprida uppgifter och statistik om återvändandeförfaranden och återvändandeåtgärder, mottagningskapacitet och kapacitet att hålla i förvar, påtvingat och frivilligt återvändande, övervakning och återintegrering.

| (d) | Insatser som ökar kapaciteten att samla in, analysera och sprida
  ingående och systematiska
  uppgifter och statistik om återvändandeförfaranden och återvändandeåtgärder, mottagningskapacitet och kapacitet att hålla i förvar, påtvingat och frivilligt återvändande, övervakning och återintegrering. |
| --- | --- |

(d)

Insatser som ökar kapaciteten att samla in, analysera och sprida
  ingående och systematiska
  uppgifter och statistik om återvändandeförfaranden och återvändandeåtgärder, mottagningskapacitet och kapacitet att hålla i förvar, påtvingat och frivilligt återvändande, övervakning och återintegrering.

Ändringsförslag 84

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  De samlade medlen
  för genomförandet av denna förordning ska
  uppgå till
  3 869  miljoner euro. | 1.   
  Den särskilda finansieringsramen – såsom den fastställs i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den ... 201Z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning –
  för genomförandet av denna förordning ska
  vara
  3 869  miljoner euro
  för 2014–2020
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   
  De samlade medlen
  för genomförandet av denna förordning ska
  uppgå till
  3 869  miljoner euro.

1.   
  Den särskilda finansieringsramen – såsom den fastställs i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den ... 201Z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning –
  för genomförandet av denna förordning ska
  vara
  3 869  miljoner euro
  för 2014–2020
  .

Ändringsförslag 85

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   De årliga anslagen för fonden ska godkännas av budgetmyndigheten
  inom budgetramens gränser
  . | 2.   De årliga anslagen för fonden ska godkännas av budgetmyndigheten
  utan att det påverkar bestämmelserna i förordningen om inrättande av en flerårig budgetram för 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet av den ... 201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   De årliga anslagen för fonden ska godkännas av budgetmyndigheten
  inom budgetramens gränser
  .

2.   De årliga anslagen för fonden ska godkännas av budgetmyndigheten
  utan att det påverkar bestämmelserna i förordningen om inrättande av en flerårig budgetram för 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet av den ... 201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  .

Ändringsförslag 86

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   
  De samlade medlen
  ska genomföras enligt följande: | 3.   
  Den särskilda finansieringsramen
  ska genomföras enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

3.   
  De samlade medlen
  ska genomföras enligt följande:

3.   
  Den särskilda finansieringsramen
  ska genomföras enligt följande:

Ändringsförslag 87

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   
  De samlade medlen
  inom ramen för denna förordning ska genomföras genom
  delad
  förvaltning
  i enlighet med [artikel 55.1 b i den nya budgetförordningen]

   (5)

  , med undantag av
  unionsåtgärder enligt artikel 21, katastrofbistånd enligt artikel 22, det europeiska migrationsnätverket enligt artikel 23 och tekniskt stöd enligt artikel 24. | 4.   
  Den särskilda finansieringsramen
  inom ramen för denna förordning ska genomföras genom
  direkt
  förvaltning
  (framför allt
  unionsåtgärder enligt artikel 21, katastrofbistånd enligt artikel 22, det europeiska migrationsnätverket enligt artikel 23 och tekniskt stöd enligt artikel 24
  ) eller genom delad förvaltning i enlighet med artikel 58.1 c i den nya budgetförordningen

   (6). |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4.   
  De samlade medlen
  inom ramen för denna förordning ska genomföras genom
  delad
  förvaltning
  i enlighet med [artikel 55.1 b i den nya budgetförordningen]

   (5)

  , med undantag av
  unionsåtgärder enligt artikel 21, katastrofbistånd enligt artikel 22, det europeiska migrationsnätverket enligt artikel 23 och tekniskt stöd enligt artikel 24.

4.   
  Den särskilda finansieringsramen
  inom ramen för denna förordning ska genomföras genom
  direkt
  förvaltning
  (framför allt
  unionsåtgärder enligt artikel 21, katastrofbistånd enligt artikel 22, det europeiska migrationsnätverket enligt artikel 23 och tekniskt stöd enligt artikel 24
  ) eller genom delad förvaltning i enlighet med artikel 58.1 c i den nya budgetförordningen

   (6).

Motivering

Att EU:s budget genomförs genom delad förvaltning bör vara ett undantag och inte en regel.

Ändringsförslag 88

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen förblir ansvarig för genomförandet av unionens budget i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget och ska underrätta Europaparlamentet och rådet om verksamhet som utförts av andra enheter än medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4a.
     
  Kommissionen förblir ansvarig för genomförandet av unionens budget i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget och ska underrätta Europaparlamentet och rådet om verksamhet som utförts av andra enheter än medlemsstaterna.

Ändringsförslag 89

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   
  De samlade medlen
  ska preliminärt användas enligt följande: | 5.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter
  ska
  den särskilda finansieringsramen
  preliminärt användas enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5.   
  De samlade medlen
  ska preliminärt användas enligt följande:

5.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter
  ska
  den särskilda finansieringsramen
  preliminärt användas enligt följande:

Ändringsförslag 90

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | 3 232  miljoner euro
  för medlemsstaternas nationella program. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

3 232  miljoner euro
  för medlemsstaternas nationella program.

| (a) | 83 %
  för medlemsstaternas nationella program. |
| --- | --- |

(a)

83 %
  för medlemsstaternas nationella program.

Motivering

Av tekniska skäl har beloppen omräknats till procenttal.

Ändringsförslag 91

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | 637 miljoner euro
  för unionsåtgärder, katastrofbistånd, det europeiska migrationsnätverket och tekniskt stöd från kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

637 miljoner euro
  för unionsåtgärder, katastrofbistånd, det europeiska migrationsnätverket och tekniskt stöd från kommissionen.

| (b) | 17 %
  för unionsåtgärder, katastrofbistånd, det europeiska migrationsnätverket och tekniskt stöd från kommissionen. |
| --- | --- |

(b)

17 %
  för unionsåtgärder, katastrofbistånd, det europeiska migrationsnätverket och tekniskt stöd från kommissionen.

Ändringsförslag 92

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  3 232  miljoner euro
  ska preliminärt fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande: | 1.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter
  ska
  medel som specifikt avser de nationella programmen
  preliminärt fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   
  3 232  miljoner euro
  ska preliminärt fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

1.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter
  ska
  medel som specifikt avser de nationella programmen
  preliminärt fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

Ändringsförslag 93

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | 2 372  miljoner euro
  enligt vad som anges i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

2 372  miljoner euro
  enligt vad som anges i bilaga I.

| (a) | 73 %
  enligt vad som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

(a)

73 %
  enligt vad som anges i bilaga I.

Ändringsförslag 94

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | 700 miljoner euro
  grundat på den fördelningsmekanism för särskilda åtgärder som avses i artikel 16, för unionens vidarebosättningsprogram som avses i artikel 17 och för omplacering som avses i artikel 18. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

700 miljoner euro
  grundat på den fördelningsmekanism för särskilda åtgärder som avses i artikel 16, för unionens vidarebosättningsprogram som avses i artikel 17 och för omplacering som avses i artikel 18.

| (b) | 22 %
  grundat på den fördelningsmekanism för särskilda åtgärder som avses i artikel 16, för unionens vidarebosättningsprogram som avses i artikel 17 och för omplacering som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

(b)

22 %
  grundat på den fördelningsmekanism för särskilda åtgärder som avses i artikel 16, för unionens vidarebosättningsprogram som avses i artikel 17 och för omplacering som avses i artikel 18.

Ändringsförslag 95

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | 160 miljoner euro
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret
  2018
  , för att beakta betydande förändringar i migrationsströmmar eller åtgärda de särskilda behov som kommissionen fastställer i enlighet med artikel 19. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

160 miljoner euro
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret
  2018
  , för att beakta betydande förändringar i migrationsströmmar eller åtgärda de särskilda behov som kommissionen fastställer i enlighet med artikel 19.

| (c) | 5 %
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret 
  2017
  , för att beakta betydande förändringar i migrationsströmmar eller åtgärda de särskilda behov som kommissionen fastställer i enlighet med artikel 19. |
| --- | --- |

(c)

5 %
  inom ramen för halvtidsöversynen och för perioden från och med budgetåret 
  2017
  , för att beakta betydande förändringar i migrationsströmmar eller åtgärda de särskilda behov som kommissionen fastställer i enlighet med artikel 19.

Ändringsförslag 96

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De medel som anslås för uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 3.2 ska fördelas på ett rättvist, välavvägt och öppet sätt. Medlemsstaterna ska se till att alla åtgärder som finansieras genom fonden är förenliga med unionens regelverk beträffande asyl och invandring, även i de fall då de inte har anknytning till eller omfattas av tillämpningen av de relevanta bestämmelserna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2a.
     
  De medel som anslås för uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 3.2 ska fördelas på ett rättvist, välavvägt och öppet sätt. Medlemsstaterna ska se till att alla åtgärder som finansieras genom fonden är förenliga med unionens regelverk beträffande asyl och invandring, även i de fall då de inte har anknytning till eller omfattas av tillämpningen av de relevanta bestämmelserna.

Ändringsförslag 97

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vartannat år få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  6 000  euro
  för varje vidarebosatt person. | 1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vartannat år få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  4 000  euro
  för varje vidarebosatt person
  , som används för sådan vidarebosättningsverksamhet som avses i artikel 7. Det faktiska genomförandet av verksamheten ska övervakas och utvärderas av vidarebosättningsenheten vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vartannat år få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  6 000  euro
  för varje vidarebosatt person.

1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vartannat år få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  4 000  euro
  för varje vidarebosatt person
  , som används för sådan vidarebosättningsverksamhet som avses i artikel 7. Det faktiska genomförandet av verksamheten ska övervakas och utvärderas av vidarebosättningsenheten vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  .

Ändringsförslag 98

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Den klumpsumma som avses i första stycket ska ökas med 3 000  euro för varje vidarebosatt person utöver medlemsstatens tidigare vidarebosättningskvot eller om den vidarebosatta personen vidarebosätts i en medlemsstat som inte tidigare har genomfört unionsfinansierad vidarebosättning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Den klumpsumma som avses i första stycket ska ökas med 3 000  euro för varje vidarebosatt person utöver medlemsstatens tidigare vidarebosättningskvot eller om den vidarebosatta personen vidarebosätts i en medlemsstat som inte tidigare har genomfört unionsfinansierad vidarebosättning.

Ändringsförslag 99

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Den klumpsumma som avses i punkt 1 ska ökas med
  10 000  euro
  för varje vidarebosatt person enligt EU:s gemensamma vidarebosättningsprioriteringar som fastställs i enlighet med punkterna 3 och 4 och förtecknas i bilaga III. | 2.   Den klumpsumma som avses i punkt 1 ska
  också
  ökas med
  3 000  euro
  för varje vidarebosatt person enligt EU:s gemensamma vidarebosättningsprioriteringar som fastställs i enlighet med punkterna 3 och 4 och förtecknas i bilaga III. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Den klumpsumma som avses i punkt 1 ska ökas med
  10 000  euro
  för varje vidarebosatt person enligt EU:s gemensamma vidarebosättningsprioriteringar som fastställs i enlighet med punkterna 3 och 4 och förtecknas i bilaga III.

2.   Den klumpsumma som avses i punkt 1 ska
  också
  ökas med
  3 000  euro
  för varje vidarebosatt person enligt EU:s gemensamma vidarebosättningsprioriteringar som fastställs i enlighet med punkterna 3 och 4 och förtecknas i bilaga III.

Ändringsförslag 100

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstater som samlar sina löften i ett åtagande utan tak ska få ytterligare summor och stöd för varje vidarebosatt person för att nå de kvantitativa och kvalitativa målen för unionens vidarebosättningsprogram, genom att uppnå minst 20 000 vidarebosättningar per år fram till 2020 och genom att fastställa bra metoder och gemensamma standarder för integration av flyktingar. Dessa medlemsstater ska ha ett nära samarbete med vidarebosättningsenheten vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor för att fastställa och regelbundet förbättra och se över riktlinjerna för de kvantitativa och kvalitativa målen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

3a.
     
  Medlemsstater som samlar sina löften i ett åtagande utan tak ska få ytterligare summor och stöd för varje vidarebosatt person för att nå de kvantitativa och kvalitativa målen för unionens vidarebosättningsprogram, genom att uppnå minst 20 000 vidarebosättningar per år fram till 2020 och genom att fastställa bra metoder och gemensamma standarder för integration av flyktingar. Dessa medlemsstater ska ha ett nära samarbete med vidarebosättningsenheten vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor för att fastställa och regelbundet förbättra och se över riktlinjerna för de kvantitativa och kvalitativa målen.

Ändringsförslag 101

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 4 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | — | Personer som utsatts för våld och/eller tortyr. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Personer som utsatts för våld och/eller tortyr.

Ändringsförslag 102

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 4 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Personer i akut behov av vidarebosättning eller i brådskande behov av juridiska
  eller
  fysiska skyddsrelaterade skäl. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Personer i akut behov av vidarebosättning eller i brådskande behov av juridiska
  eller
  fysiska skyddsrelaterade skäl.

| — | Personer i akut behov av vidarebosättning av juridiska
  och/eller
  fysiska skyddsrelaterade skäl. |
| --- | --- |

—

Personer i akut behov av vidarebosättning av juridiska
  och/eller
  fysiska skyddsrelaterade skäl.

Ändringsförslag 103

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 4 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | — | Personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

Ändringsförslag 104

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   För att effektivt uppnå målen för EU:s vidarebosättningsprogram och inom ramen för tillgängliga resurser ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att vid behov justera de klumpsummor som avses i punkterna 1
  och
  2. | 8.   För att effektivt uppnå målen för EU:s vidarebosättningsprogram och inom ramen för tillgängliga resurser ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att vid behov justera de klumpsummor som avses i punkterna 1, 2
  och 3a
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

8.   För att effektivt uppnå målen för EU:s vidarebosättningsprogram och inom ramen för tillgängliga resurser ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att vid behov justera de klumpsummor som avses i punkterna 1
  och
  2.

8.   För att effektivt uppnå målen för EU:s vidarebosättningsprogram och inom ramen för tillgängliga resurser ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att vid behov justera de klumpsummor som avses i punkterna 1, 2
  och 3a
  .

Ändringsförslag 105

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vid behov få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  6 000  euro
  för varje person som omplaceras från en annan medlemsstat. | 1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vid behov få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  4 000  euro
  för varje person som omplaceras från en annan medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vid behov få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  6 000  euro
  för varje person som omplaceras från en annan medlemsstat.

1.   Medlemsstaterna ska, utöver sina anslag som beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, vid behov få ett ytterligare belopp som anges i artikel 15.2 b, baserat på en klumpsumma på
  4 000  euro
  för varje person som omplaceras från en annan medlemsstat.

Ändringsförslag 106

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska upprätta strikta förfarandegarantier och tydliga kriterier i fråga om omplaceringsåtgärder. Dessa förfarandegarantier ska bland annat omfatta upprättandet av öppna och icke-diskriminerande urvalskriterier, upplysningar som ska tillhandahållas personer som potentiellt kan komma i fråga för omplacering, skriftlig underrättelse till de intervjuade sökande om huruvida de valts ut eller inte, rimliga tidsfrister för att den som söker omplacering ska kunna fatta ett beslut och eventuellt förbereda sin avresa på ett lämpligt sätt samt ett krav på frivilligt medgivande från den som erbjuds omplacering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2a.
     
  Kommissionen ska upprätta strikta förfarandegarantier och tydliga kriterier i fråga om omplaceringsåtgärder. Dessa förfarandegarantier ska bland annat omfatta upprättandet av öppna och icke-diskriminerande urvalskriterier, upplysningar som ska tillhandahållas personer som potentiellt kan komma i fråga för omplacering, skriftlig underrättelse till de intervjuade sökande om huruvida de valts ut eller inte, rimliga tidsfrister för att den som söker omplacering ska kunna fatta ett beslut och eventuellt förbereda sin avresa på ett lämpligt sätt samt ett krav på frivilligt medgivande från den som erbjuds omplacering.

Ändringsförslag 107

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Omplaceringsåtgärderna ska åtföljas av en handlingsplan som syftar till att bibehålla och/eller förbättra kvaliteten på asylsystemen och mottagnings- och integrationsvillkoren i den berörda medlemsstat varifrån avresan sker. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2b.
     
  Omplaceringsåtgärderna ska åtföljas av en handlingsplan som syftar till att bibehålla och/eller förbättra kvaliteten på asylsystemen och mottagnings- och integrationsvillkoren i den berörda medlemsstat varifrån avresan sker.

Ändringsförslag 108

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   För att kunna fördela det belopp som anges i artikel 15.1 c senast den 
  31 maj 2017
  ska kommissionen bedöma medlemsstaternas behov vad gäller deras asyl- och mottagningssystem, deras situation i fråga om migrationsströmmar under perioden
  2014–2016
  och den förväntade utvecklingen. | 1.   För att kunna fördela det belopp som anges i artikel 15.1 c senast den 
  31 maj 2016
  ska kommissionen bedöma medlemsstaternas behov vad gäller deras asyl- och mottagningssystem, deras situation i fråga om migrationsströmmar under perioden
  2014–2015
  och den förväntade utvecklingen. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   För att kunna fördela det belopp som anges i artikel 15.1 c senast den 
  31 maj 2017
  ska kommissionen bedöma medlemsstaternas behov vad gäller deras asyl- och mottagningssystem, deras situation i fråga om migrationsströmmar under perioden
  2014–2016
  och den förväntade utvecklingen.

1.   För att kunna fördela det belopp som anges i artikel 15.1 c senast den 
  31 maj 2016
  ska kommissionen bedöma medlemsstaternas behov vad gäller deras asyl- och mottagningssystem, deras situation i fråga om migrationsströmmar under perioden
  2014–2015
  och den förväntade utvecklingen.

Ändringsförslag 109

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1 – stycke 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | Migrationstryck
  : |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

Migrationstryck
  :

| (b) | Särskilt starkt tryck
  : |
| --- | --- |

(b)

Särskilt starkt tryck
  :

Ändringsförslag 110

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   På grundval av detta mönster ska kommissionen genom
  genomförandeakter
  fastställa vilka medlemsstater som ska få ett tilläggsbelopp och utarbeta en fördelningsmatris för tilldelning av tillgängliga medel till dessa medlemsstater
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3
  . | 2.   På grundval av detta mönster ska kommissionen genom
  delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 26
  fastställa vilka medlemsstater som ska få ett tilläggsbelopp och utarbeta en fördelningsmatris för tilldelning av tillgängliga medel till dessa medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   På grundval av detta mönster ska kommissionen genom
  genomförandeakter
  fastställa vilka medlemsstater som ska få ett tilläggsbelopp och utarbeta en fördelningsmatris för tilldelning av tillgängliga medel till dessa medlemsstater
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3
  .

2.   På grundval av detta mönster ska kommissionen genom
  delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 26
  fastställa vilka medlemsstater som ska få ett tilläggsbelopp och utarbeta en fördelningsmatris för tilldelning av tillgängliga medel till dessa medlemsstater.

Ändringsförslag 111

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   På kommissionens initiativ får fonden användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3. | 1.   På kommissionens initiativ får fonden användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3
  , med beaktande av konsekvensen i utvecklingspolitiken
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   På kommissionens initiativ får fonden användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3.

1.   På kommissionens initiativ får fonden användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3
  , med beaktande av konsekvensen i utvecklingspolitiken
  .

Ändringsförslag 112

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Främjande av samarbetet på EU-nivå vid genomförandet av unionslagstiftning och bästa praxis på asylområdet, inklusive vidarebosättning och omplacering, laglig invandring, inklusive integration av tredjelandsmedborgare, samt återsändande. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Främjande av samarbetet på EU-nivå vid genomförandet av unionslagstiftning och bästa praxis på asylområdet, inklusive vidarebosättning och omplacering, laglig invandring, inklusive integration av tredjelandsmedborgare, samt återsändande.

| (a) | Främjande av samarbetet på EU-nivå vid genomförandet av unionslagstiftning och bästa praxis på asylområdet, inklusive vidarebosättning och omplacering, laglig invandring, inklusive integration av tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  , samt återsändande. |
| --- | --- |

(a)

Främjande av samarbetet på EU-nivå vid genomförandet av unionslagstiftning och bästa praxis på asylområdet, inklusive vidarebosättning och omplacering, laglig invandring, inklusive integration av tredjelandsmedborgare
  eller statslösa personer
  , samt återsändande.

Ändringsförslag 113

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (f) | Samarbete med tredjeländer, särskilt inom ramen för genomförandet av återtagandeavtal, partnerskap för rörlighet
  och
  regionala skyddsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(f)

Samarbete med tredjeländer, särskilt inom ramen för genomförandet av återtagandeavtal, partnerskap för rörlighet
  och
  regionala skyddsprogram.

| (f) | Samarbete med tredjeländer
  på grundval av den övergripande strategin för migration
  , särskilt inom ramen för genomförandet av återtagandeavtal, partnerskap för rörlighet, regionala skyddsprogram
  och säker tillgång till unionens asylsystem, i enlighet med artikel 24a
  . |
| --- | --- |

(f)

Samarbete med tredjeländer
  på grundval av den övergripande strategin för migration
  , särskilt inom ramen för genomförandet av återtagandeavtal, partnerskap för rörlighet, regionala skyddsprogram
  och säker tillgång till unionens asylsystem, i enlighet med artikel 24a
  .

Ändringsförslag 114

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om unionsåtgärder vidtas genom indirekt centraliserad förvaltning av unionens byråer som arbetar med inrikes frågor ska kommissionen säkerställa en rättvis, skälig och transparent fördelning av medlen mellan de olika byråerna. Åtgärderna ska ingå i byråernas uppgifter utöver deras arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

3a.
     
  Om unionsåtgärder vidtas genom indirekt centraliserad förvaltning av unionens byråer som arbetar med inrikes frågor ska kommissionen säkerställa en rättvis, skälig och transparent fördelning av medlen mellan de olika byråerna. Åtgärderna ska ingå i byråernas uppgifter utöver deras arbetsprogram.

Ändringsförslag 115

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen ska garantera en rättvis och skälig fördelning av medlen med avseende på vart och ett av de mål som avses i artikel 3.2. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

3b.
     
  Kommissionen ska garantera en rättvis och skälig fördelning av medlen med avseende på vart och ett av de mål som avses i artikel 3.2.

Ändringsförslag 116

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskade behov i händelse av en nödsituation. | 1.   Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov i händelse av en nödsituation
  , enligt definitionen i artikel 2 f
  .
  De åtgärder som vidtas i tredjeländer i enlighet med denna artikel ska vara samstämda med och komplettera unionens humanitära politik samt respektera de humanitära principer som fastställs i samförståndet om humanitärt bistånd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskade behov i händelse av en nödsituation.

1.   Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov i händelse av en nödsituation
  , enligt definitionen i artikel 2 f
  .
  De åtgärder som vidtas i tredjeländer i enlighet med denna artikel ska vara samstämda med och komplettera unionens humanitära politik samt respektera de humanitära principer som fastställs i samförståndet om humanitärt bistånd.

Ändringsförslag 117

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Att vara ett rådgivande organ för EU i migrations- och asylfrågor genom samordning och samarbete både på nationell nivå och unionsnivå med företrädare för medlemsstaterna, den akademiska världen, det civila samhället, tankesmedjor och andra EU-organ och internationella organ. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(a)

Att vara ett rådgivande organ för EU i migrations- och asylfrågor genom samordning och samarbete både på nationell nivå och unionsnivå med företrädare för medlemsstaterna, den akademiska världen, det civila samhället, tankesmedjor och andra EU-organ och internationella organ.

| (a) | Att vara ett rådgivande organ för EU i migrations- och asylfrågor genom samordning och samarbete både på nationell nivå och unionsnivå med företrädare för medlemsstaterna, den akademiska världen, det civila samhället, tankesmedjor och andra EU-organ och internationella organ
  och särskilt de som är specialiserade på asyl- och invandringsfrågor
  . |
| --- | --- |

(a)

Att vara ett rådgivande organ för EU i migrations- och asylfrågor genom samordning och samarbete både på nationell nivå och unionsnivå med företrädare för medlemsstaterna, den akademiska världen, det civila samhället, tankesmedjor och andra EU-organ och internationella organ
  och särskilt de som är specialiserade på asyl- och invandringsfrågor
  .

Ändringsförslag 118

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Att förse allmänheten den information som avses i punkt b. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(c)

Att förse allmänheten den information som avses i punkt b.

| (c) | Att förse allmänheten med den information som avses i led b
  , tillsammans med civilsamhällets organisationer och icke-statliga organisationer som arbetar med invandrings- och asylfrågor. |
| --- | --- |

(c)

Att förse allmänheten med den information som avses i led b
  , tillsammans med civilsamhällets organisationer och icke-statliga organisationer som arbetar med invandrings- och asylfrågor.

Ändringsförslag 119

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | En styrelse som ger politisk vägledning om och godkänner det europeiska migrationsnätverkets verksamhet och som består av företrädare för kommissionen plus experter från medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra relevanta enheter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(b)

En styrelse som ger politisk vägledning om och godkänner det europeiska migrationsnätverkets verksamhet och som består av företrädare för kommissionen plus experter från medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra relevanta enheter.

| (b) | En styrelse som ger politisk vägledning om och godkänner det europeiska migrationsnätverkets verksamhet och som består av företrädare för kommissionen plus experter från medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra relevanta
  oberoende
  enheter. |
| --- | --- |

(b)

En styrelse som ger politisk vägledning om och godkänner det europeiska migrationsnätverkets verksamhet och som består av företrädare för kommissionen plus experter från medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra relevanta
  oberoende
  enheter.

Ändringsförslag 120

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar för dess verksamhet fastställs, ska antas i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 27.3
  och, om möjligt, i kombination med arbetsprogrammet för unionsåtgärder och katastrofbistånd. | 7.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar för dess verksamhet fastställs, ska antas i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 26
  och, om möjligt, i kombination med arbetsprogrammet för unionsåtgärder och katastrofbistånd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

7.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar för dess verksamhet fastställs, ska antas i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 27.3
  och, om möjligt, i kombination med arbetsprogrammet för unionsåtgärder och katastrofbistånd.

7.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar för dess verksamhet fastställs, ska antas i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 26
  och, om möjligt, i kombination med arbetsprogrammet för unionsåtgärder och katastrofbistånd.

Ändringsförslag 121

Förslag till förordning

Artikel 24a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 24a |
| | Samordning |
| | Kommissionen och medlemsstaterna ska tillsammans med Europeiska utrikestjänsten samordna de åtgärder som vidtas i och avseende tredjeländer. Framför allt ska de se till att åtgärderna |
| | a) | är förenliga med EU:s utrikespolitik – och i synnerhet med principen om konsekvens i utvecklingspolitiken – och överensstämmer med de strategiska programplaneringsdokumenten för regionen eller landet i fråga, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Artikel 24a

Samordning

Kommissionen och medlemsstaterna ska tillsammans med Europeiska utrikestjänsten samordna de åtgärder som vidtas i och avseende tredjeländer. Framför allt ska de se till att åtgärderna

a)

är förenliga med EU:s utrikespolitik – och i synnerhet med principen om konsekvens i utvecklingspolitiken – och överensstämmer med de strategiska programplaneringsdokumenten för regionen eller landet i fråga,

| b) | i första hand avser åtgärder som inte är utvecklingsinriktade, |
| --- | --- |

b)

i första hand avser åtgärder som inte är utvecklingsinriktade,

| c) | vidtas på kort eller eventuellt medellång sikt beroende på typ av åtgärder och prioriteringar, |
| --- | --- |

c)

vidtas på kort eller eventuellt medellång sikt beroende på typ av åtgärder och prioriteringar,

| d) | i huvudsak tjänar unionens intressen, har en direkt inverkan på unionen och dess medlemsstater och tryggar en nödvändig kontinuitet med de aktiviteter som bedrivs inom unionen. |
| --- | --- |

d)

i huvudsak tjänar unionens intressen, har en direkt inverkan på unionen och dess medlemsstater och tryggar en nödvändig kontinuitet med de aktiviteter som bedrivs inom unionen.

Ändringsförslag 122

Förslag till förordning

Artikel 25 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | — | användas till förmån för vidarebosättning eller omplacering. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

användas till förmån för vidarebosättning eller omplacering.

Ändringsförslag 123

Förslag till förordning

Artikel 29 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bestämmelserna i [förordning (EU) nr .../...] ska tillämpas på denna fond. | Bestämmelserna i [förordning (EU) nr .../...] ska tillämpas på denna fond
  , utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 4a i den här förordningen
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Bestämmelserna i [förordning (EU) nr .../...] ska tillämpas på denna fond.

Bestämmelserna i [förordning (EU) nr .../...] ska tillämpas på denna fond
  , utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 4a i den här förordningen
  .

Ändringsförslag 124

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a) | Inrättande av en vidarebosättningsenhet vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor med egen personal som står för den nödvändiga samordningen mellan alla pågående vidarebosättningsaktiviteter i medlemsstaterna, gör tjänsteresor i tredjeländer och/eller medlemsstater, bistår vid intervjuer samt läkar- och säkerhetsundersökningar, inhämtar sakkunskap och gör det möjligt att samla och dela information, står i nära kontakt med UNHCR och lokala icke-statliga organisationer, spelar en viktig roll i övervakningen och utvärderingen av programmens effektivitet och kvalitet, verkar för att öka medvetenheten och säkerställer nätverk i hela unionen och utbyte av bra lösningar mellan vidarebosättningsaktörer, däribland partnerskap mellan internationella organisationer, offentliga myndigheter och civilsamhället. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2a)

Ändringsförslag 125

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (2b) | Ge lokala myndigheter och medlemsstaternas lokala partner möjlighet att begära finansiellt stöd från fonden i samband med lokala integrationsprogram som omfattar ankomststöd, uppföljning av ankomster, planerings- och samordningsstrukturer och verksamhet för att informera om och främja vidarebosättning i de samhällen som ska ta emot vidarebosatta flyktingar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2b)

Ändringsförslag 126

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (3a) | Initiativ på området för integration som syftar till att förbättra samordningen på flera nivåer i berörda politikområden mellan medlemsstater, regioner och kommuner. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(3a)

Ändringsförslag 127

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4) | Gemensamma initiativ som syftar till att identifiera och genomföra nya metoder rörande förfarandena vid det första mötet
  och
  standarder för skydd av ensamkommande barn. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(4)

Gemensamma initiativ som syftar till att identifiera och genomföra nya metoder rörande förfarandena vid det första mötet
  och
  standarder för skydd av ensamkommande barn.

| (4) | Gemensamma initiativ som syftar till att identifiera och genomföra nya metoder rörande förfarandena vid det första mötet
  samt
  standarder för skydd av
  och stöd till
  ensamkommande barn. |
| --- | --- |

(4)

Gemensamma initiativ som syftar till att identifiera och genomföra nya metoder rörande förfarandena vid det första mötet
  samt
  standarder för skydd av
  och stöd till
  ensamkommande barn.

Ändringsförslag 128

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7) | Gemensamma initiativ som syftar till att återskapa familjesammanhållning och återintegrera ensamkommande barn i deras ursprungsländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(7)

Gemensamma initiativ som syftar till att återskapa familjesammanhållning och återintegrera ensamkommande barn i deras ursprungsländer.

| (7) | Gemensamma initiativ som syftar till att återskapa familjesammanhållning och återintegrera ensamkommande barn i deras ursprungsländer
  om detta är i enlighet med barnens bästa
  . |
| --- | --- |

(7)

Gemensamma initiativ som syftar till att återskapa familjesammanhållning och återintegrera ensamkommande barn i deras ursprungsländer
  om detta är i enlighet med barnens bästa
  .

Ändringsförslag 129

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (6a) | Syriska flyktingar i Turkiet, Jordanien och Libanon. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6a)

---

(1)  

  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 1.

(2)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

(3)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

(4)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

(5)  
  Kommissionens förslag – Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (KOM(2010) 815 slutlig av den 22 december 2010). Detta förslag utgör ett formellt återkallande av kommissionen av de tidigare lagstiftningsförslagen KOM(2010) 71 slutlig och KOM(2010) 260 slutlig.

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/276 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/276

---

P7_TA(2013)0021

Instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (Beslut om inledande av interinstitutionella förhandlingar)

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD) – 2013/2505(RSP))

(2015/C 440/31)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 70.2 och 70a i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70.2 och 70a i arbetsordningen.

beslutar att inleda interinstitutionella förhandlingar på grundval av följande mandat:

MANDAT

Ändringsförslag 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1a (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1a.
     
  Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget endast är vägledande för den lagstiftande myndigheten och inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

Ändringsförslag 2

Förslag till lagstiftningsresolution

Punkt 1b (ny)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” (1). Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna fullfölja sina befintliga politiska prioriteringar, utföra de nya uppgifter som föreskrivs i EUF-fördraget och reagera vid oförutsedda händelser. Rådet uppmanas att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt ange vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna strykas helt och hållet trots att de bevisligen har ett europeiskt mervärde. Parlamentet påpekar att även om resursnivån för nästa fleråriga budgetram ökar med minst 5 % jämfört med nivån för 2013 kan detta endast i begränsad utsträckning bidra till att nå unionens avtalade mål och åtaganden och principen om solidaritet inom unionen. |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändringsförslag

1b.
     
  Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” (1). Parlamentet upprepar att det krävs tillräckliga ytterligare resurser i nästa fleråriga budgetram för att unionen ska kunna fullfölja sina befintliga politiska prioriteringar, utföra de nya uppgifter som föreskrivs i EUF-fördraget och reagera vid oförutsedda händelser. Rådet uppmanas att – om det inte delar denna uppfattning – tydligt ange vilka av dess politiska prioriteringar eller projekt som skulle kunna strykas helt och hållet trots att de bevisligen har ett europeiskt mervärde. Parlamentet påpekar att även om resursnivån för nästa fleråriga budgetram ökar med minst 5 % jämfört med nivån för 2013 kan detta endast i begränsad utsträckning bidra till att nå unionens avtalade mål och åtaganden och principen om solidaritet inom unionen.

Ändringsförslag 3

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1) | Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) bör uppnås bland annat genom åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet och åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(1)

Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) bör uppnås bland annat genom åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet och åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer.

| (1) | Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) bör uppnås bland annat genom åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet och åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter
  , andra nationella myndigheter och relevanta unionsorgan
  och mellan dessa och berörda tredjeländer
  och internationella organisationer
  .
  Detta mål bör uppnås med respekt för de mänskliga rättigheterna i enlighet med bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och med unionens internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(1)

Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) bör uppnås bland annat genom åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet och åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter
  , andra nationella myndigheter och relevanta unionsorgan
  och mellan dessa och berörda tredjeländer
  och internationella organisationer
  .
  Detta mål bör uppnås med respekt för de mänskliga rättigheterna i enlighet med bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och med unionens internationella åtaganden.

Ändringsförslag 4

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | För att nå detta mål bör det vidtas ökade åtgärder för att skydda människor och nyttigheter från de alltmer gränsöverskridande hoten och stödja det arbete som utförs av medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Bland annat terrorism, organiserad brottslighet, olaglig narkotikahandel, korruption, it-brottslighet, människohandel och olaglig vapenhandel fortsätter att vara en utmaning mot unionens inre säkerhet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(2)

För att nå detta mål bör det vidtas ökade åtgärder för att skydda människor och nyttigheter från de alltmer gränsöverskridande hoten och stödja det arbete som utförs av medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Bland annat terrorism, organiserad brottslighet, olaglig narkotikahandel, korruption, it-brottslighet, människohandel och olaglig vapenhandel fortsätter att vara en utmaning mot unionens inre säkerhet.

| (2) | För att nå detta mål bör det vidtas ökade åtgärder för att skydda människor och nyttigheter från de alltmer gränsöverskridande hoten och stödja det arbete som utförs av medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Bland annat terrorism, organiserad brottslighet, olaglig narkotikahandel, korruption, it-brottslighet,
  it-säkerhet,
  människohandel och olaglig vapenhandel fortsätter att vara en utmaning mot unionens inre säkerhet. |
| --- | --- |

(2)

För att nå detta mål bör det vidtas ökade åtgärder för att skydda människor och nyttigheter från de alltmer gränsöverskridande hoten och stödja det arbete som utförs av medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Bland annat terrorism, organiserad brottslighet, olaglig narkotikahandel, korruption, it-brottslighet,
  it-säkerhet,
  människohandel och olaglig vapenhandel fortsätter att vara en utmaning mot unionens inre säkerhet.

Ändringsförslag 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4) | Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  det oupplösliga
  sambandet med den yttre säkerheten är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(4)

Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  det oupplösliga
  sambandet med den yttre säkerheten är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten.

| (4) | Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och
  friheterna och
  rättsstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  på
  sambandet
  och den nödvändiga överensstämmelsen
  med den yttre säkerheten är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten. |
| --- | --- |

(4)

Solidaritet mellan medlemsstaterna, klarhet om arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och
  friheterna och
  rättsstatsprincipen samt en stark fokusering på det globala perspektivet och
  på
  sambandet
  och den nödvändiga överensstämmelsen
  med den yttre säkerheten är viktiga principer vid genomförandet av strategin för den inre säkerheten.

Motivering

Överensstämmelsen mellan EU:s åtgärder för inre och yttre säkerhet har redan påtalats av parlamentet i betänkandet om strategin för inre säkerhet.

Ändringsförslag 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | För att främja genomförandet av strategin för den inre säkerheten och säkerställa att den blir en operativ verklighet bör medlemsstaterna ges tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen genom att en särskild fond för inre säkerhet inrättas. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(5)

För att främja genomförandet av strategin för den inre säkerheten och säkerställa att den blir en operativ verklighet bör medlemsstaterna ges tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen genom att en särskild fond för inre säkerhet inrättas.

| (5) | För att främja genomförandet av strategin för den inre säkerheten och säkerställa att den blir en operativ verklighet bör medlemsstaterna ges tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen genom att en särskild fond för inre säkerhet inrättas
  och förvaltas
  . |
| --- | --- |

(5)

För att främja genomförandet av strategin för den inre säkerheten och säkerställa att den blir en operativ verklighet bör medlemsstaterna ges tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen genom att en särskild fond för inre säkerhet inrättas
  och förvaltas
  .

Ändringsförslag 7

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (7a) | Gränsöverskridande brottslighet, till exempel människohandel och kriminella organisationers utnyttjande av olaglig invandring kan bekämpas effektivt genom rättsligt och polisiärt samarbete. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(7a)

Gränsöverskridande brottslighet, till exempel människohandel och kriminella organisationers utnyttjande av olaglig invandring kan bekämpas effektivt genom rättsligt och polisiärt samarbete.

Motivering

Det kriminella intrånget i den lagliga ekonomin är en orsak till snedvridningar av den inre marknaden.

Ändringsförslag 8

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (8a) | En effektiv bekämpning av den organiserade brottsligheten är nödvändig för att skydda den lagliga ekonomin från typiska kriminella företeelser, till exempel tvätt av pengar som utgör vinning av brott. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(8a)

En effektiv bekämpning av den organiserade brottsligheten är nödvändig för att skydda den lagliga ekonomin från typiska kriminella företeelser, till exempel tvätt av pengar som utgör vinning av brott.

Motivering

Det kriminella intrånget i den lagliga ekonomin är en orsak till snedvridningar av den inre marknaden.

Ändringsförslag 9

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (8b) | I dessa tider då unionspolitiken genomsyras av ekonomiska åtstramningar är det nödvändigt att övervinna de ekonomiska svårigheterna genom ett flexibelt synsätt, effektivare användning av befintliga strukturer samt samordning mellan unionens institutioner och byråer och de nationella myndigheterna, och mellan dessa och tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(8b)

I dessa tider då unionspolitiken genomsyras av ekonomiska åtstramningar är det nödvändigt att övervinna de ekonomiska svårigheterna genom ett flexibelt synsätt, effektivare användning av befintliga strukturer samt samordning mellan unionens institutioner och byråer och de nationella myndigheterna, och mellan dessa och tredjeländer.

Motivering

Den ekonomiska krisen kräver flexibla och innovativa åtgärder för att man ska kunna bekämpa den organiserade brottsligheten lika effektivt som tidigare.

Ändringsförslag 10

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | Inom den övergripande ramen för fonden för inre säkerhet ska det ekonomiska stöd som beviljas inom detta instrument främja polissamarbete, utbyte av och tillgång till information, förebyggande av brottslighet, bekämpande av gränsöverskridande eller allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism, skydd av människor och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade händelser och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, med beaktande av gemensam politik (strategier, program och handlingsplaner), lagstiftning och praktiskt samarbete. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(9)

Inom den övergripande ramen för fonden för inre säkerhet ska det ekonomiska stöd som beviljas inom detta instrument främja polissamarbete, utbyte av och tillgång till information, förebyggande av brottslighet, bekämpande av gränsöverskridande eller allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism, skydd av människor och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade händelser och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, med beaktande av gemensam politik (strategier, program och handlingsplaner), lagstiftning och praktiskt samarbete.

| (9) | Inom den övergripande ramen för fonden för inre säkerhet bör det ekonomiska stöd som beviljas inom detta instrument främja polissamarbete, utbyte av och tillgång till information, förebyggande av brottslighet, bekämpande av gränsöverskridande eller allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism,
  människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp,
  skydd av människor och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade händelser och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, med beaktande av gemensam politik (strategier, program och handlingsplaner), lagstiftning och praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

(9)

Inom den övergripande ramen för fonden för inre säkerhet bör det ekonomiska stöd som beviljas inom detta instrument främja polissamarbete, utbyte av och tillgång till information, förebyggande av brottslighet, bekämpande av gränsöverskridande eller allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism,
  människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp,
  skydd av människor och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade händelser och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, med beaktande av gemensam politik (strategier, program och handlingsplaner), lagstiftning och praktiskt samarbete.

Motivering

Människohandel och sexuellt utnyttjande av barn hör till de värsta formerna av allvarlig och organiserad brottslighet. De bör därför specifikt tas upp i detta skäl.

Ändringsförslag 11

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | Det ekonomiska stödet inom dessa områden bör i synnerhet gå till
  insatser
  för att främja gränsöverskridande gemensamma insatser, tillgång till och utbyte av information, utbyte av bästa praxis, bättre och säkrare kommunikation och samordning, utbildning av och utbyten mellan personal, verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, övergripande hot- och riskbedömningar, informationsverksamhet, testning och validering av ny teknik, forskning inom forensisk vetenskap och förvärv av driftskompatibel teknisk utrustning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(10)

Det ekonomiska stödet inom dessa områden bör i synnerhet gå till
  insatser
  för att främja gränsöverskridande gemensamma insatser, tillgång till och utbyte av information, utbyte av bästa praxis, bättre och säkrare kommunikation och samordning, utbildning av och utbyten mellan personal, verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, övergripande hot- och riskbedömningar, informationsverksamhet, testning och validering av ny teknik, forskning inom forensisk vetenskap och förvärv av driftskompatibel teknisk utrustning.

| (10) | Det ekonomiska stödet inom dessa områden bör i synnerhet gå till
  åtgärder
  för att
  förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna och Europeiska polisbyrån (Europol). Dessa åtgärder bör
  främja gränsöverskridande gemensamma insatser, tillgång till och utbyte av information, utbyte av bästa praxis, bättre och säkrare kommunikation och samordning, utbildning av och utbyten mellan personal, verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, övergripande hot- och riskbedömningar,
  samarbete mellan medlemsstater och relevanta unionsorgan,
  informationsverksamhet, testning och validering av ny teknik, forskning inom forensisk vetenskap och förvärv av driftskompatibel teknisk utrustning.
  Det ekonomiska stödet på dessa områden bör endast gå till åtgärder som överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(10)

Det ekonomiska stödet inom dessa områden bör i synnerhet gå till
  åtgärder
  för att
  förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna och Europeiska polisbyrån (Europol). Dessa åtgärder bör
  främja gränsöverskridande gemensamma insatser, tillgång till och utbyte av information, utbyte av bästa praxis, bättre och säkrare kommunikation och samordning, utbildning av och utbyten mellan personal, verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, övergripande hot- och riskbedömningar,
  samarbete mellan medlemsstater och relevanta unionsorgan,
  informationsverksamhet, testning och validering av ny teknik, forskning inom forensisk vetenskap och förvärv av driftskompatibel teknisk utrustning.
  Det ekonomiska stödet på dessa områden bör endast gå till åtgärder som överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet.

Ändringsförslag 12

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom detta instrument bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens instrument för bistånd till tredjeländer, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga. De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer. Överensstämmelse kommer även att eftersträvas med EU:s humanitära politik, särskilt vad gäller genomförandet av nödåtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(11)

De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom detta instrument bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens instrument för bistånd till tredjeländer, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga. De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer. Överensstämmelse kommer även att eftersträvas med EU:s humanitära politik, särskilt vad gäller genomförandet av nödåtgärder.

| (11) | De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom detta instrument bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens instrument för bistånd till tredjeländer, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga
  , demokratiska principer och värderingar, grundläggande fri- och rättigheter, rättsstaten och tredjeländers suveränitet
  . De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer. Överensstämmelse kommer även att eftersträvas med EU:s humanitära politik, särskilt vad gäller genomförandet av nödåtgärder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder i eller avseende tredjeländer som finansieras genom detta instrument bör vidtas i samverkan och samordning med andra åtgärder utanför unionen som finansieras genom unionens instrument för bistånd till tredjeländer, såväl geografiska som tematiska. Vid genomförandet av dessa åtgärder eftersträvas framför allt fullständig överensstämmelse med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder och utrikespolitik rörande landet eller regionen i fråga
  , demokratiska principer och värderingar, grundläggande fri- och rättigheter, rättsstaten och tredjeländers suveränitet
  . De bör inte syfta till att stödja åtgärder som är direkt utvecklingsinriktade och de bör vid behov komplettera det ekonomiska stöd som ges genom instrument för bistånd till tredjeländer. Överensstämmelse kommer även att eftersträvas med EU:s humanitära politik, särskilt vad gäller genomförandet av nödåtgärder.

Ändringsförslag 13

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (12a) | I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen bör instrumentet ha som mål att skydda barnets rättigheter, däribland skyddet av barn mot våld, utnyttjande, exploatering och vanvård.




  Instrumentet bör särskilt stödja skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer samt särskilt skydd och stöd till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare.




  Regelbunden kontroll och utvärdering, inklusive kontroll av utgifter, bör göras för att bedöma hur skyddet av barn tas upp inom ramen för instrumentets verksamheter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(12a)

I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen bör instrumentet ha som mål att skydda barnets rättigheter, däribland skyddet av barn mot våld, utnyttjande, exploatering och vanvård.

Instrumentet bör särskilt stödja skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer samt särskilt skydd och stöd till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare.

Regelbunden kontroll och utvärdering, inklusive kontroll av utgifter, bör göras för att bedöma hur skyddet av barn tas upp inom ramen för instrumentets verksamheter.

Motivering

EU har förbundit sig att skydda barnets rättigheter. Dessa insatser måste därför bli synliga i genomförandet och verkställandet av denna förordning.

Ändringsförslag 14

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (13) | För att garantera ett enhetligt genomförande av fonden för inre säkerhet bör den unionsbudget som anslås för detta finansieringsinstrument genomföras genom
  delad
  förvaltning, med undantag för åtgärder
  av synnerligt intresse för unionen (unionsåtgärder), bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd
  , som genomförs genom
  direkt eller indirekt
  förvaltning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13)

För att garantera ett enhetligt genomförande av fonden för inre säkerhet bör den unionsbudget som anslås för detta finansieringsinstrument genomföras genom
  delad
  förvaltning, med undantag för åtgärder
  av synnerligt intresse för unionen (unionsåtgärder), bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd
  , som genomförs genom
  direkt eller indirekt
  förvaltning.

| (13) | För att garantera ett enhetligt genomförande av fonden för inre säkerhet
  och en effektiv förvaltning av åtgärder av synnerligt intresse för unionen (unionsåtgärder), bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd
  bör den unionsbudget som anslås för detta finansieringsinstrument genomföras genom
  direkt och indirekt
  förvaltning, med undantag för åtgärder
  som kräver en administrativ flexibilitet och nationella program
  , som genomförs genom
  delad
  förvaltning. |
| --- | --- |

(13)

För att garantera ett enhetligt genomförande av fonden för inre säkerhet
  och en effektiv förvaltning av åtgärder av synnerligt intresse för unionen (unionsåtgärder), bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd
  bör den unionsbudget som anslås för detta finansieringsinstrument genomföras genom
  direkt och indirekt
  förvaltning, med undantag för åtgärder
  som kräver en administrativ flexibilitet och nationella program
  , som genomförs genom
  delad
  förvaltning.

Motivering

Genomförandet av unionens budget genom delad förvaltning borde vara undantaget och inte regeln (se artikel 55 i budgetförordningen).

Ändringsförslag 15

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (13a) | När det gäller de resurser som är föremål för delad förvaltning måste medlemsstaternas nationella program till fullo stämma överens med EU:s prioriteringar och mål. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13a)

När det gäller de resurser som är föremål för delad förvaltning måste medlemsstaternas nationella program till fullo stämma överens med EU:s prioriteringar och mål.

Motivering

Erfarenheterna från halvtidsöversynen och samrådet med berörda parter visar att det behövs ett mer resultatinriktat synsätt för delad förvaltning och en gemensam rättslig ram.

Ändringsförslag 16

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | De medel som anslås till medlemsstaterna för genomförande genom deras nationella program bör fördelas på grundval av tydliga
  och
  objektiva kriterier kopplade till de allmänna nyttigheter som medlemsstaterna ska skydda samt dessa medlemsstaters ekonomiska förmåga att säkerställa en hög inre säkerhet, t.ex. antal invånare, storlek på territoriet, antal passagerare och varor som passerar genom de internationella flygplatserna och kusthamnarna
  , antal infrastrukturer som utgör europeisk kritisk infrastruktur
  samt bruttonationalprodukt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(14)

De medel som anslås till medlemsstaterna för genomförande genom deras nationella program bör fördelas på grundval av tydliga
  och
  objektiva kriterier kopplade till de allmänna nyttigheter som medlemsstaterna ska skydda samt dessa medlemsstaters ekonomiska förmåga att säkerställa en hög inre säkerhet, t.ex. antal invånare, storlek på territoriet, antal passagerare och varor som passerar genom de internationella flygplatserna och kusthamnarna
  , antal infrastrukturer som utgör europeisk kritisk infrastruktur
  samt bruttonationalprodukt.

| (14) | De medel som anslås till medlemsstaterna för genomförande genom deras nationella program bör fördelas på grundval av tydliga, objektiva
  och mätbara
  kriterier kopplade till de allmänna nyttigheter som medlemsstaterna ska skydda samt dessa medlemsstaters ekonomiska förmåga att säkerställa en hög inre säkerhet, t.ex. antal invånare, storlek på territoriet, antal passagerare och varor som passerar genom de internationella flygplatserna och kusthamnarna samt bruttonationalprodukt. |
| --- | --- |

(14)

De medel som anslås till medlemsstaterna för genomförande genom deras nationella program bör fördelas på grundval av tydliga, objektiva
  och mätbara
  kriterier kopplade till de allmänna nyttigheter som medlemsstaterna ska skydda samt dessa medlemsstaters ekonomiska förmåga att säkerställa en hög inre säkerhet, t.ex. antal invånare, storlek på territoriet, antal passagerare och varor som passerar genom de internationella flygplatserna och kusthamnarna samt bruttonationalprodukt.

Motivering

Ändringarna överensstämmer med förslagen till artikel 10.

Ändringsförslag 17

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (16) | Taket för de medel som
  finns tillgängliga för unionen bör var detsamma som de medel som
  anslås till medlemsstaterna för genomförandet av
  deras
  nationella program.
  Därigenom säkerställs
  att unionen under ett visst budgetår
  har
  möjlighet att stödja åtgärder av synnerligt intresse för unionen, t.ex. studier, testning och validering av ny teknik, transnationella projekt, nätverksbyggande och utbyte av bästa praxis, övervakning av genomförandet av relevant unionslagstiftning och unionspolitik samt åtgärder i eller avseende tredjeländer. De åtgärder som stöds bör överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs i unionens relevanta strategier, program, handlingsplaner och risk- och hotbedömningar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(16)

Taket för de medel som
  finns tillgängliga för unionen bör var detsamma som de medel som
  anslås till medlemsstaterna för genomförandet av
  deras
  nationella program.
  Därigenom säkerställs
  att unionen under ett visst budgetår
  har
  möjlighet att stödja åtgärder av synnerligt intresse för unionen, t.ex. studier, testning och validering av ny teknik, transnationella projekt, nätverksbyggande och utbyte av bästa praxis, övervakning av genomförandet av relevant unionslagstiftning och unionspolitik samt åtgärder i eller avseende tredjeländer. De åtgärder som stöds bör överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs i unionens relevanta strategier, program, handlingsplaner och risk- och hotbedömningar.

| (16) | Taket för de medel som anslås till medlemsstaterna för genomförandet av
  respektive
  nationella program
  bör vara högre än de resurser som finns tillgängliga för Europeiska unionens åtgärder
  .
  Det är därför nödvändigt att medlemsstaternas användning av de tillgängliga medlen förbättras genom bättre utbildning av medlemsstaternas berörda myndigheter. Det bör dock säkerställas
  att unionen
  har tillräckliga resurser för att denna
  under ett visst budgetår
  ska ha
  möjlighet att stödja åtgärder av synnerligt intresse för unionen, t.ex. studier, testning och validering av ny teknik, transnationella projekt, nätverksbyggande och utbyte av bästa praxis, övervakning av genomförandet av relevant unionslagstiftning och unionspolitik samt åtgärder i eller avseende tredjeländer. De åtgärder som stöds bör överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs i unionens relevanta strategier,
  inklusive en it-säkerhetsstrategi,
  program, handlingsplaner och risk- och hotbedömningar. |
| --- | --- |

(16)

Taket för de medel som anslås till medlemsstaterna för genomförandet av
  respektive
  nationella program
  bör vara högre än de resurser som finns tillgängliga för Europeiska unionens åtgärder
  .
  Det är därför nödvändigt att medlemsstaternas användning av de tillgängliga medlen förbättras genom bättre utbildning av medlemsstaternas berörda myndigheter. Det bör dock säkerställas
  att unionen
  har tillräckliga resurser för att denna
  under ett visst budgetår
  ska ha
  möjlighet att stödja åtgärder av synnerligt intresse för unionen, t.ex. studier, testning och validering av ny teknik, transnationella projekt, nätverksbyggande och utbyte av bästa praxis, övervakning av genomförandet av relevant unionslagstiftning och unionspolitik samt åtgärder i eller avseende tredjeländer. De åtgärder som stöds bör överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs i unionens relevanta strategier,
  inklusive en it-säkerhetsstrategi,
  program, handlingsplaner och risk- och hotbedömningar.

Ändringsförslag 18

Förslag till förordning

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18a) | Enligt EUF-fördraget är delegerade akter endast akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som avser icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Alla väsentliga delar bör ingå i själva lagstiftningsakten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18a)

Enligt EUF-fördraget är delegerade akter endast akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som avser icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Alla väsentliga delar bör ingå i själva lagstiftningsakten.

Ändringsförslag 19

Förslag till förordning

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18b) | EU:s och medlemsstaternas användning av medel på detta område bör samordnas bättre för att garantera att de kompletterar varandra, blir effektivare och synligare samt för att uppnå bättre budgetsynergier. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18b)

EU:s och medlemsstaternas användning av medel på detta område bör samordnas bättre för att garantera att de kompletterar varandra, blir effektivare och synligare samt för att uppnå bättre budgetsynergier.

Ändringsförslag 20

Förslag till förordning

Skäl 18c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18c) | EU-finansieringens effekter måste maximeras genom att offentliga ekonomiska resurser uppbådas, samordnas och utnyttjas maximalt. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18c)

EU-finansieringens effekter måste maximeras genom att offentliga ekonomiska resurser uppbådas, samordnas och utnyttjas maximalt.

Ändringsförslag 21

Förslag till förordning

Skäl 18d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18d) | Största möjliga transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll bör garanteras för mekanismer som involverar EU:s budget. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18d)

Största möjliga transparens, ansvarsskyldighet och demokratisk kontroll bör garanteras för mekanismer som involverar EU:s budget.

Ändringsförslag 22

Förslag till förordning

Skäl 18e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18e) | Bättre genomförande och kvalitet när det gäller användning av pengarna bör utgöra grundprinciper för att uppnå programmets mål, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska resurserna bör säkerställas. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18e)

Bättre genomförande och kvalitet när det gäller användning av pengarna bör utgöra grundprinciper för att uppnå programmets mål, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska resurserna bör säkerställas.

Ändringsförslag 23

Förslag till förordning

Skäl 18f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18f) | När kommissionen genomför unionens budget genom delad förvaltning bör genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att unionens insats framgår tydligt när de förvaltar unionens medel. Kommissionen och medlemsstaterna bör för detta ändamål uppfylla sina respektive förpliktelser i fråga om kontroll och revision samt åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. Kompletterande bestämmelser bör fastställas i form av sektorsspecifika regler. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18f)

När kommissionen genomför unionens budget genom delad förvaltning bör genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör rätta sig efter principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och se till att unionens insats framgår tydligt när de förvaltar unionens medel. Kommissionen och medlemsstaterna bör för detta ändamål uppfylla sina respektive förpliktelser i fråga om kontroll och revision samt åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. Kompletterande bestämmelser bör fastställas i form av sektorsspecifika regler.

Ändringsförslag 24

Förslag till förordning

Skäl 18 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18 g) | Programmet måste kännetecknas av sund ekonomisk förvaltning, genomföras så effektivt och användarvänligt som möjligt och samtidigt garantera rättssäkerhet och vara tillgängligt för samtliga deltagare. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18 g)

Programmet måste kännetecknas av sund ekonomisk förvaltning, genomföras så effektivt och användarvänligt som möjligt och samtidigt garantera rättssäkerhet och vara tillgängligt för samtliga deltagare.

Ändringsförslag 25

Förslag till förordning

Skäl 18h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (18h) | Kommissionen bör årligen kontrollera genomförandet av instrumentet med hjälp av nyckelindikatorer för utvärdering av resultat och effekter. Dessa indikatorer, bland dem också relevanta basnivåer, bör ge ett minimiunderlag för bedömningen av i vilken utsträckning programmets mål uppnåtts. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18h)

Kommissionen bör årligen kontrollera genomförandet av instrumentet med hjälp av nyckelindikatorer för utvärdering av resultat och effekter. Dessa indikatorer, bland dem också relevanta basnivåer, bör ge ett minimiunderlag för bedömningen av i vilken utsträckning programmets mål uppnåtts.

Ändringsförslag 26

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, vilka omfattas av de områden som avses i artikel 1.H i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som ingicks av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(23)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, vilka omfattas av de områden som avses i artikel 1.H i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som ingicks av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

utgår

Motivering

Denna förordning motsvarar inte någon förändring av Schengenregelverket.

Ändringsförslag 27

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (24) | När det gäller Schweiz innebär denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.H i rådets beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG om ingående av det avtalet på Europeiska gemenskapens vägnar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(24)

När det gäller Schweiz innebär denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.H i rådets beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG om ingående av det avtalet på Europeiska gemenskapens vägnar.

utgår

Motivering

Denna förordning motsvarar inte någon förändring av Schengenregelverket.

Ändringsförslag 28

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (25) | För Liechtenstein utgör denna förordning en sådan utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket som avses i protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, på det område som avses i artikel 1.H i rådets beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/349/EU om ingående av protokollet på Europeiska unionens vägnar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(25)

För Liechtenstein utgör denna förordning en sådan utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket som avses i protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, på det område som avses i artikel 1.H i rådets beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/349/EU om ingående av protokollet på Europeiska unionens vägnar.

utgår

Motivering

Denna förordning motsvarar inte någon förändring av Schengenregelverket.

Ändringsförslag 29

Förslag till förordning

Artikel 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | utbyte av och tillgång till information: insamling, lagring, behandling, analys och utbyte av information som är relevant för brottsbekämpande myndigheter när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brottslighet, särskilt gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

b)

utbyte av och tillgång till information: insamling, lagring, behandling, analys och utbyte av information som är relevant för brottsbekämpande myndigheter när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brottslighet, särskilt gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet.

| b) | utbyte av och tillgång till information:
  säker
  insamling, lagring, behandling, analys och utbyte av information som är relevant för brottsbekämpande myndigheter
  i unionen
  när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brottslighet, särskilt gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

b)

utbyte av och tillgång till information:
  säker
  insamling, lagring, behandling, analys och utbyte av information som är relevant för brottsbekämpande myndigheter
  i unionen
  när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brottslighet, särskilt gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet.

Ändringsförslag 30

Förslag till förordning

Artikel 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | organiserad brottslighet:
  straffbart
  handlande av en strukturerad sammanslutning
  , bestående
  av mer än två personer
  , inrättad för en viss tid,
  som
  handlar
  i samförstånd
  för
  att direkt eller indirekt erhålla ekonomiska eller materiella fördelar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

d)

organiserad brottslighet:
  straffbart
  handlande av en strukturerad sammanslutning
  , bestående
  av mer än två personer
  , inrättad för en viss tid,
  som
  handlar
  i samförstånd
  för
  att direkt eller indirekt erhålla ekonomiska eller materiella fördelar.

| d) | organiserad brottslighet: handlande av en strukturerad sammanslutning
  som existerar under tillräckligt lång tid för att handlandet inte ska kunna anses vara tillfälligt och som består
  av mer än två personer som
  har ingått en bindande partnerskapsförpliktelse och som
  i samförstånd
  begår brott som bestraffas med frihetsberövande eller en frihetsberövande säkerhetsåtgärd på upp till minst fyra år eller en strängare påföljd, om syftet med handlandet är
  att direkt eller indirekt
  – inbegripet genom hot –
  erhålla ekonomiska eller materiella fördelar. |
| --- | --- |

d)

organiserad brottslighet: handlande av en strukturerad sammanslutning
  som existerar under tillräckligt lång tid för att handlandet inte ska kunna anses vara tillfälligt och som består
  av mer än två personer som
  har ingått en bindande partnerskapsförpliktelse och som
  i samförstånd
  begår brott som bestraffas med frihetsberövande eller en frihetsberövande säkerhetsåtgärd på upp till minst fyra år eller en strängare påföljd, om syftet med handlandet är
  att direkt eller indirekt
  – inbegripet genom hot –
  erhålla ekonomiska eller materiella fördelar.

Ändringsförslag 31

Förslag till förordning

Artikel 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | risk- och krishantering: varje åtgärd som rör bedömning, förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

f)

risk- och krishantering: varje åtgärd som rör bedömning, förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker.

| f) | risk- och krishantering: varje åtgärd som rör bedömning, förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism
  , organiserad brottslighet
  och andra säkerhetsrelaterade risker. |
| --- | --- |

f)

risk- och krishantering: varje åtgärd som rör bedömning, förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism
  , organiserad brottslighet
  och andra säkerhetsrelaterade risker.

Ändringsförslag 32

Förslag till förordning

Artikel 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| h) | konsekvenshantering: effektiv samordning av de
  insatser
  som vidtas för att reagera på och minska verkningarna av en terroristattack eller varje annan säkerhetsrelaterad händelse
  i syfte att säkerställa en effektiv samordning av åtgärderna på nationell nivå och/eller unionsnivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

h)

konsekvenshantering: effektiv samordning av de
  insatser
  som vidtas för att reagera på och minska verkningarna av en terroristattack eller varje annan säkerhetsrelaterad händelse
  i syfte att säkerställa en effektiv samordning av åtgärderna på nationell nivå och/eller unionsnivå
  .

| h) | konsekvenshantering: effektiv samordning av de
  åtgärder
  som vidtas
  på nationell nivå och/eller unionsnivå
  för att reagera på och minska verkningarna av en terroristattack eller varje annan säkerhetsrelaterad händelse. |
| --- | --- |

h)

konsekvenshantering: effektiv samordning av de
  åtgärder
  som vidtas
  på nationell nivå och/eller unionsnivå
  för att reagera på och minska verkningarna av en terroristattack eller varje annan säkerhetsrelaterad händelse.

Motivering

Den föreslagna omformuleringen syftar till att göra texten mer lättbegriplig.

Ändringsförslag 33

Förslag till förordning

Artikel 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| i) | kritisk infrastruktur:
  materiella resurser, tjänster, informationsteknisk utrustning, nät och infrastrukturanläggningar som om de utsätts för störningar eller förstörs skulle innebära allvarliga konsekvenser för kritiska samhällsfunktioner, bl.a. försörjningskedjan,
  människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande
  samt unionens eller dess medlemsstaters möjlighet att fungera
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

i)

kritisk infrastruktur:
  materiella resurser, tjänster, informationsteknisk utrustning, nät och infrastrukturanläggningar som om de utsätts för störningar eller förstörs skulle innebära allvarliga konsekvenser för kritiska samhällsfunktioner, bl.a. försörjningskedjan,
  människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande
  samt unionens eller dess medlemsstaters möjlighet att fungera
  .

| i) | kritisk infrastruktur:
  anläggningar, nätverk, system eller delar av dessa belägna i medlemsstaterna och nödvändiga för upprätthållandet av centrala samhällsfunktioner och för
  människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande
  , och där driftsstörningar, avbrott eller förstörelse av dessa skulle få betydande konsekvenser i en medlemsstat eller i unionen till följd av att man inte lyckas upprätthålla dessa funktioner
  . |
| --- | --- |

i)

kritisk infrastruktur:
  anläggningar, nätverk, system eller delar av dessa belägna i medlemsstaterna och nödvändiga för upprätthållandet av centrala samhällsfunktioner och för
  människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande
  , och där driftsstörningar, avbrott eller förstörelse av dessa skulle få betydande konsekvenser i en medlemsstat eller i unionen till följd av att man inte lyckas upprätthålla dessa funktioner
  .

Ändringsförslag 34

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism, samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

a)

Förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism, samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer.

| a) | Förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism,
  människohandel, utnyttjande av olaglig invandring, sexuellt utnyttjande av barn, spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp, it-brottslighet och tvätt av pengar som utgör vinning av brott,
  samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter
  och relevanta unionsorgan
  och mellan dessa och berörda tredjeländer
  och internationella organisationer
  . |
| --- | --- |

a)

Förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism,
  människohandel, utnyttjande av olaglig invandring, sexuellt utnyttjande av barn, spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp, it-brottslighet och tvätt av pengar som utgör vinning av brott,
  samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter
  och relevanta unionsorgan
  och mellan dessa och berörda tredjeländer
  och internationella organisationer
  .

Ändringsförslag 35

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom antalet gemensamma gränsöverskridande insatser och antalet dokument som producerats och evenemang som organiserats om bästa praxis. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom antalet gemensamma gränsöverskridande insatser och antalet dokument som producerats och evenemang som organiserats om bästa praxis.

utgår

Motivering

Det har lagts fram ett särskilt ändringsförslag som beskriver de indikatorer som ska mäta hur väl målen har uppnåtts.

Ändringsförslag 36

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | ba) | Stärka medlemsstaternas kapacitet att samarbeta med Europol och att bättre utnyttja Europols produkter och tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

ba)

Stärka medlemsstaternas kapacitet att samarbeta med Europol och att bättre utnyttja Europols produkter och tjänster.

Ändringsförslag 37

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom antalet redskap som införts eller uppgraderats för att underlätta medlemsstaternas skydd av kritisk infrastruktur inom samtliga sektorer av ekonomin, och antalet hot- och riskbedömningar som gjorts på unionsnivå. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Hur väl detta mål uppnås ska mätas med indikatorer såsom antalet redskap som införts eller uppgraderats för att underlätta medlemsstaternas skydd av kritisk infrastruktur inom samtliga sektorer av ekonomin, och antalet hot- och riskbedömningar som gjorts på unionsnivå.

utgår

Motivering

Det har lagts fram ett särskilt ändringsförslag som beskriver de indikatorer som ska mäta hur väl målen har uppnåtts.

Ändringsförslag 38

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   För att uppnå dessa mål ska instrumentet bidra till följande operativa mål
  genom främjande och utveckling av följande
  : | 3.   För att uppnå dessa mål ska instrumentet bidra till följande operativa mål: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

3.   För att uppnå dessa mål ska instrumentet bidra till följande operativa mål
  genom främjande och utveckling av följande
  :

3.   För att uppnå dessa mål ska instrumentet bidra till följande operativa mål:

Motivering

Ändringen stämmer överens med andra ändringar till artikel 3.3.

Ändringsförslag 39

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet,
  inklusive
  terrorism, särskilt genom partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, utbyte av information och bästa praxis, tillgång till uppgifter, driftskompatibel teknik, tillämpad kriminologi samt kommunikation och information till allmänheten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

a)

Åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet,
  inklusive
  terrorism, särskilt genom partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, utbyte av information och bästa praxis, tillgång till uppgifter, driftskompatibel teknik, tillämpad kriminologi samt kommunikation och information till allmänheten.

| a) | Främja och utveckla
  åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet,
  it-brottslighet eller
  terrorism, särskilt genom partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, utbyte av information och bästa praxis, tillgång till uppgifter, driftskompatibel teknik, tillämpad kriminologi samt kommunikation och information till allmänheten. |
| --- | --- |

a)

Främja och utveckla
  åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet,
  it-brottslighet eller
  terrorism, särskilt genom partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, utbyte av information och bästa praxis, tillgång till uppgifter, driftskompatibel teknik, tillämpad kriminologi samt kommunikation och information till allmänheten.

Ändringsförslag 40

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Administrativ och operativ samordning, samarbete, ömsesidig förståelse och utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, andra nationella myndigheter, relevanta unionsorgan och i förekommande fall tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

b)

Administrativ och operativ samordning, samarbete, ömsesidig förståelse och utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, andra nationella myndigheter, relevanta unionsorgan och i förekommande fall tredjeländer.

| b) | Främja och utveckla
  administrativ och operativ samordning, samarbete, ömsesidig förståelse och utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, andra nationella myndigheter, relevanta unionsorgan och i förekommande fall tredjeländer
  och internationella organisationer
  . |
| --- | --- |

b)

Främja och utveckla
  administrativ och operativ samordning, samarbete, ömsesidig förståelse och utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, andra nationella myndigheter, relevanta unionsorgan och i förekommande fall tredjeländer
  och internationella organisationer
  .

Ändringsförslag 41

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Utbildningsprogram
  inom ramen för
  genomförandet av EU:s fortbildningspolitik, bl.a. genom särskilda utbytesprogram på unionsnivå om brottsbekämpning, för att främja en genuint europeisk rätts- och brottsbekämpningskultur. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

c)

Utbildningsprogram
  inom ramen för
  genomförandet av EU:s fortbildningspolitik, bl.a. genom särskilda utbytesprogram på unionsnivå om brottsbekämpning, för att främja en genuint europeisk rätts- och brottsbekämpningskultur.

| c) | Främja och utveckla
  utbildningsprogram
  om skyldigheter avseende respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och om
  genomförandet av EU:s fortbildningspolitik, bl.a. genom särskilda utbytesprogram på unionsnivå om brottsbekämpning, för att främja en genuint europeisk rätts- och brottsbekämpningskultur. |
| --- | --- |

c)

Främja och utveckla
  utbildningsprogram
  om skyldigheter avseende respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och om
  genomförandet av EU:s fortbildningspolitik, bl.a. genom särskilda utbytesprogram på unionsnivå om brottsbekämpning, för att främja en genuint europeisk rätts- och brottsbekämpningskultur.

(Ändringen avser även leden d–g. Tekniska justeringar bör göras i dessa led.)

Ändringsförslag 42

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | Åtgärder och bästa praxis för skydd av och stöd till vittnen och brottsoffer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

d)

Åtgärder och bästa praxis för skydd av och stöd till vittnen och brottsoffer.

| d) | Främja och utveckla
  åtgärder
  , mekanismer
  och bästa praxis för
  tidig identifiering,
  skydd av och stöd till vittnen och brottsoffer
  , särskilt skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer, samt särskilt skydd och stöd till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare
  . |
| --- | --- |

d)

Främja och utveckla
  åtgärder
  , mekanismer
  och bästa praxis för
  tidig identifiering,
  skydd av och stöd till vittnen och brottsoffer
  , särskilt skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer, samt särskilt skydd och stöd till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare
  .

Motivering

Vittnen och brottsoffer behöver inte bara skydd och stöd utan det är också viktigt att de identifieras så snabbt som möjligt. EU har förbundit sig att skydda barnets rättigheter. Dessa insatser måste därför bli synliga i genomförandet och verkställandet av denna förordning.

Ändringsförslag 43

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led g

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| g) | Åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas och unionens administrativa och operativa förmåga att utveckla övergripande hot- och riskbedömningar, så att unionen ges möjlighet att utveckla integrerade strategier utifrån gemensamma och delade bedömningar i krissituationer och att öka den ömsesidiga förståelsen av medlemsstaternas och partnerländernas olika definitioner av hotnivåer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

g)

Åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas och unionens administrativa och operativa förmåga att utveckla övergripande hot- och riskbedömningar, så att unionen ges möjlighet att utveckla integrerade strategier utifrån gemensamma och delade bedömningar i krissituationer och att öka den ömsesidiga förståelsen av medlemsstaternas och partnerländernas olika definitioner av hotnivåer.

| g) | Främja och utveckla
  åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas och unionens administrativa och operativa förmåga att utveckla övergripande hot- och riskbedömningar
  , som är evidensbaserade och överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet
  , så att unionen ges möjlighet att utveckla integrerade strategier utifrån gemensamma och delade bedömningar i krissituationer och att öka den ömsesidiga förståelsen av medlemsstaternas och partnerländernas olika definitioner av hotnivåer. |
| --- | --- |

g)

Främja och utveckla
  åtgärder (metoder, verktyg och strukturer) som stärker medlemsstaternas och unionens administrativa och operativa förmåga att utveckla övergripande hot- och riskbedömningar
  , som är evidensbaserade och överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet
  , så att unionen ges möjlighet att utveckla integrerade strategier utifrån gemensamma och delade bedömningar i krissituationer och att öka den ömsesidiga förståelsen av medlemsstaternas och partnerländernas olika definitioner av hotnivåer.

Motivering

Inga medel får användas för finansiering av åtgärder eller metoder som inte först har godkänts genom en politisk överenskommelse av Europaparlamentet och rådet.

Ändringsförslag 44

Förslag till förordning

Artikel 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 3a |
| | Indikatorer |
| | Uppnåendet av de särskilda mål som avses i artikel 3 ska bedömas på grundval av tydliga, på förhand fastställda, insynsvänliga och mätbara resultatindikatorer, framför allt |
| | a) | antalet gemensamma gränsöverskridande insatser, |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Artikel 3a

Indikatorer

Uppnåendet av de särskilda mål som avses i artikel 3 ska bedömas på grundval av tydliga, på förhand fastställda, insynsvänliga och mätbara resultatindikatorer, framför allt

a)

antalet gemensamma gränsöverskridande insatser,

| b) | antalet och den procentuella andelen anställda hos de behöriga myndigheter som avses i artikel 87 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som har deltagit i utbildningar, personalutbyten, studiebesök, möten och seminarier som har finansierats av programmet, |
| --- | --- |

b)

antalet och den procentuella andelen anställda hos de behöriga myndigheter som avses i artikel 87 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som har deltagit i utbildningar, personalutbyten, studiebesök, möten och seminarier som har finansierats av programmet,

| c) | antalet framtagna uppförandekoder och organiserade evenemang, och deras kvalitet, |
| --- | --- |

c)

antalet framtagna uppförandekoder och organiserade evenemang, och deras kvalitet,

| d) | antalet verktyg som medlemsstaterna har infört eller uppgraderat för att underlätta skyddet av kritisk infrastruktur inom samtliga sektorer av ekonomin samt antalet hot- och riskbedömningar som gjorts på unionsnivå, |
| --- | --- |

d)

antalet verktyg som medlemsstaterna har infört eller uppgraderat för att underlätta skyddet av kritisk infrastruktur inom samtliga sektorer av ekonomin samt antalet hot- och riskbedömningar som gjorts på unionsnivå,

| e) | antalet bidrag som skickats till Europols databaser och antalet inledda ärenden. |
| --- | --- |

e)

antalet bidrag som skickats till Europols databaser och antalet inledda ärenden.

Medlemsstaterna ska ge kommissionen den information som krävs för att bedöma hur väl resultaten har uppnåtts i förhållande till indikatorerna.

Ändringsförslag 45

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Åtgärder som förbättrar polissamarbetet
  och
  samordningen mellan de brottsbekämpande myndigheterna, bl.a. gemensamma utredningsgrupper och andra former av gemensamma gränsöverskridande insatser, tillgång till och utbyte av information samt driftskompatibel teknik. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

a)

Åtgärder som förbättrar polissamarbetet
  och
  samordningen mellan de brottsbekämpande myndigheterna, bl.a. gemensamma utredningsgrupper och andra former av gemensamma gränsöverskridande insatser, tillgång till och utbyte av information samt driftskompatibel teknik.

| a) | Åtgärder som förbättrar polissamarbetet, samordningen mellan de brottsbekämpande myndigheterna
  och samarbetet mellan organ
  , bl.a. gemensamma utredningsgrupper och andra former av gemensamma gränsöverskridande insatser, tillgång till och utbyte av information samt driftskompatibel teknik
  , såsom utvidgningen av Europols nätapplikation för säkert informationsutbyte (Siena) eller genomförandet av datauppladdningen för Europols informationssystem
  . |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som förbättrar polissamarbetet, samordningen mellan de brottsbekämpande myndigheterna
  och samarbetet mellan organ
  , bl.a. gemensamma utredningsgrupper och andra former av gemensamma gränsöverskridande insatser, tillgång till och utbyte av information samt driftskompatibel teknik
  , såsom utvidgningen av Europols nätapplikation för säkert informationsutbyte (Siena) eller genomförandet av datauppladdningen för Europols informationssystem
  .

Ändringsförslag 46

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bl.a. studier och hot-, risk- och konsekvensbedömningar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

c)

Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bl.a. studier och hot-, risk- och konsekvensbedömningar.

| c) | Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bl.a. studier och hot-, risk- och konsekvensbedömningar
  som är evidensbaserade och överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet
  . |
| --- | --- |

c)

Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bl.a. studier och hot-, risk- och konsekvensbedömningar
  som är evidensbaserade och överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet
  .

Motivering

Inga medel får användas för finansiering av åtgärder eller metoder som inte först har godkänts genom en politisk överenskommelse av Europaparlamentet och rådet.

Ändringsförslag 47

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Kommissionen och medlemsstaterna ska tillsammans med Europeiska utrikestjänsten och i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EU) nr .../2013 [den övergripande förordningen] samordna de åtgärder som vidtas i och avseende tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Kommissionen och medlemsstaterna ska tillsammans med Europeiska utrikestjänsten och i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EU) nr .../2013 [den övergripande förordningen] samordna de åtgärder som vidtas i och avseende tredjeländer.

Ändringsförslag 48

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  inom budgetramens gränser
  . | 2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  till fonden utan att det påverkar bestämmelserna i förordningen om en flerårig budgetram för 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet av xxx/201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  inom budgetramens gränser
  .

2.   Budgetmyndigheten ska bevilja de årliga anslagen
  till fonden utan att det påverkar bestämmelserna i förordningen om en flerårig budgetram för 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet av xxx/201z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  .

Ändringsförslag 49

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr XXXX/2012 [ny budgetförordning]
  , med undantag av unionsåtgärder som avses i artikel 7, tekniskt stöd som avses i artikel 8.1 och bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 9
  . | 4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras
  genom direkt och indirekt förvaltning (de unionsåtgärder som avses i artikel 7, det tekniska stöd som avses i artikel 8.1 och det bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 9) eller
  genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr XXXX/2012 [ny budgetförordning]. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr XXXX/2012 [ny budgetförordning]
  , med undantag av unionsåtgärder som avses i artikel 7, tekniskt stöd som avses i artikel 8.1 och bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 9
  .

4.   Budgeten inom ramen för instrumentet ska genomföras
  genom direkt och indirekt förvaltning (de unionsåtgärder som avses i artikel 7, det tekniska stöd som avses i artikel 8.1 och det bistånd vid nödsituationer som avses i artikel 9) eller
  genom delad förvaltning i enlighet med artikel 55.1 b i förordning (EU) nr XXXX/2012 [ny budgetförordning].

Motivering

Genomförandet av unionens budget genom delad förvaltning borde vara undantaget och inte regeln (se artikel 55 i budgetförordningen).

Ändringsförslag 50

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget är det kommissionen som har det slutliga ansvaret för genomförandet av unionens budget. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4a.
     
  I enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget är det kommissionen som har det slutliga ansvaret för genomförandet av unionens budget.

Motivering

I enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget är det kommissionen som har det slutliga ansvaret för genomförandet av unionens budget.

Ändringsförslag 51

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   De samlade medlen
  ska preliminärt
  användas enligt följande: | 5.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens rättigheter ska
  de samlade medlen användas enligt följande: |
| a) | 564 miljoner euro
  för medlemsstaternas nationella program. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5.   De samlade medlen
  ska preliminärt
  användas enligt följande:

5.   
  Utan att det påverkar budgetmyndighetens rättigheter ska
  de samlade medlen användas enligt följande:

a)

564 miljoner euro
  för medlemsstaternas nationella program.

| a) | 55 %
  för medlemsstaternas nationella program. |
| --- | --- |

a)

55 %
  för medlemsstaternas nationella program.

| b) | 564 miljoner euro
  för unionens insatser, bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd på kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

b)

564 miljoner euro
  för unionens insatser, bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd på kommissionens initiativ.

| b) | 45 %
  för unionsåtgärder, bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd på kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

b)

45 %
  för unionsåtgärder, bistånd vid nödsituationer och tekniskt bistånd på kommissionens initiativ.

Ändringsförslag 52

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7.
     
  De länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ska bidra till fonden i enlighet med denna förordning. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

7.
     
  De länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ska bidra till fonden i enlighet med denna förordning.

utgår

Motivering

Denna förordning motsvarar inte någon förändring av Schengenregelverket.

Ändringsförslag 53

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.
     
  Avtal ska ingås om de finansiella bidrag som dessa länder ska lämna till instrumentet och de kompletterande bestämmelser som behövs för dessa länders deltagande, bl.a. bestämmelser för att skydda unionens ekonomiska intressen och revisionsrättens kontrollbefogenheter.




  De finansiella bidragen från dessa länder ska läggas till de samlade medel från unionens budget som avses i punkt 1. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

8.
     
  Avtal ska ingås om de finansiella bidrag som dessa länder ska lämna till instrumentet och de kompletterande bestämmelser som behövs för dessa länders deltagande, bl.a. bestämmelser för att skydda unionens ekonomiska intressen och revisionsrättens kontrollbefogenheter.

De finansiella bidragen från dessa länder ska läggas till de samlade medel från unionens budget som avses i punkt 1.

utgår

Motivering

Denna förordning motsvarar inte någon förändring av Schengenregelverket.

Ändringsförslag 54

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Enligt de nationella program som ska granskas och godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr XXX/2012 [den övergripande förordningen], ska medlemsstaterna
  inrikta sig på
  projekt som behandlar de strategiska unionsprioriteringar som förtecknas i bilagan till denna förordning. | 2.   Enligt de nationella program som ska granskas och godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr XXX/2012 [den övergripande förordningen], ska medlemsstaterna
  genomföra
  projekt som behandlar de strategiska unionsprioriteringar som förtecknas i bilagan till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Enligt de nationella program som ska granskas och godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr XXX/2012 [den övergripande förordningen], ska medlemsstaterna
  inrikta sig på
  projekt som behandlar de strategiska unionsprioriteringar som förtecknas i bilagan till denna förordning.

2.   Enligt de nationella program som ska granskas och godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) nr XXX/2012 [den övergripande förordningen], ska medlemsstaterna
  genomföra
  projekt som behandlar de strategiska unionsprioriteringar som förtecknas i bilagan till denna förordning.

Motivering

De nationella programmen bör inriktas på projekt som respekterar unionens strategiska prioriteringar enligt bilagan till denna förordning.

Ändringsförslag 55

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   På kommissionens initiativ får detta instrument användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna, särskilda och operationella mål som anges i artikel 3. | 1.   På kommissionens initiativ får detta instrument användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna, särskilda och operationella mål som anges i artikel 3.
  Alla sådana åtgärder ska vara förenliga med de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt med unionslagstiftningen om uppgiftsskydd och integritet. Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och andra berörda tillsynsbyråer och organ får bedöma dessa åtgärder för att säkerställa efterlevnaden. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   På kommissionens initiativ får detta instrument användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna, särskilda och operationella mål som anges i artikel 3.

1.   På kommissionens initiativ får detta instrument användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela unionen (nedan kallade unionsåtgärder) när det gäller de allmänna, särskilda och operationella mål som anges i artikel 3.
  Alla sådana åtgärder ska vara förenliga med de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt med unionslagstiftningen om uppgiftsskydd och integritet. Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och andra berörda tillsynsbyråer och organ får bedöma dessa åtgärder för att säkerställa efterlevnaden.

Motivering

Oberoende övervakning bör garantera att alla åtgärder är förenliga med de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till privatliv och dataskyddsstandarder.

Ändringsförslag 56

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   För att berättiga till stöd ska unionsåtgärderna överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs i relevanta unionsstrategier, program, hot- och riskbedömningar, och särskilt ge stöd till följande: | 2.   För att berättiga till stöd ska unionsåtgärderna överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs
  och som Europaparlamentet och rådet enats om
  i relevanta unionsstrategier, program
  samt
  hot- och riskbedömningar, och särskilt ge stöd till följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   För att berättiga till stöd ska unionsåtgärderna överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs i relevanta unionsstrategier, program, hot- och riskbedömningar, och särskilt ge stöd till följande:

2.   För att berättiga till stöd ska unionsåtgärderna överensstämma med de prioriteringar som föreskrivs
  och som Europaparlamentet och rådet enats om
  i relevanta unionsstrategier, program
  samt
  hot- och riskbedömningar, och särskilt ge stöd till följande:

Motivering

Inga medel får användas för finansiering av åtgärder eller metoder som inte först har godkänts genom en politisk överenskommelse av Europaparlamentet och rådet.

Ändringsförslag 57

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bland annat hot-, risk- och konsekvensbedömningar och projekt för att övervaka genomförandet av unionens lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

c)

Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bland annat hot-, risk- och konsekvensbedömningar och projekt för att övervaka genomförandet av unionens lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna.

| c) | Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bland annat hot-, risk- och konsekvensbedömningar
  som är evidensbaserade och överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet,
  och projekt för att övervaka genomförandet av unionens lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Verksamheter som avser analys, övervakning och utvärdering, bland annat hot-, risk- och konsekvensbedömningar
  som är evidensbaserade och överensstämmer med unionens prioriteringar och initiativ som stöds av Europaparlamentet och rådet,
  och projekt för att övervaka genomförandet av unionens lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna.

Motivering

Inga medel får användas för finansiering av åtgärder eller metoder som inte först har godkänts genom en politisk överenskommelse av Europaparlamentet och rådet.

Ändringsförslag 58

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | Förvärv och/eller uppgradering av teknisk utrustning, säkra lokaler, infrastrukturer, tillhörande byggnader och system, särskilt IKT-system och komponenter till dessa på unionsnivå, bland annat i syfte att bedriva samarbete på europeisk nivå kring it-brottslighet, i synnerhet samarbete med ett europeiskt centrum mot it-brottslighet. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

f)

Förvärv och/eller uppgradering av teknisk utrustning, säkra lokaler, infrastrukturer, tillhörande byggnader och system, särskilt IKT-system och komponenter till dessa på unionsnivå, bland annat i syfte att bedriva samarbete på europeisk nivå kring it-brottslighet, i synnerhet samarbete med ett europeiskt centrum mot it-brottslighet.

| f) | Förvärv och/eller uppgradering av teknisk utrustning,
  sakkunskaper,
  säkra lokaler, infrastrukturer, tillhörande byggnader och system, särskilt IKT-system och komponenter till dessa på unionsnivå, bland annat i syfte att bedriva samarbete på europeisk nivå kring it-brottslighet, i synnerhet samarbete med ett europeiskt centrum mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

f)

Förvärv och/eller uppgradering av teknisk utrustning,
  sakkunskaper,
  säkra lokaler, infrastrukturer, tillhörande byggnader och system, särskilt IKT-system och komponenter till dessa på unionsnivå, bland annat i syfte att bedriva samarbete på europeisk nivå kring it-brottslighet, i synnerhet samarbete med ett europeiskt centrum mot it-brottslighet.

Ändringsförslag 59

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  564 miljoner euro ska preliminärt
  fördelas
  mellan medlemsstaterna
  enligt följande: | 1.   
  De resurser som ska tilldelas de nationella programmen ska
  fördelas enligt följande: |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   
  564 miljoner euro ska preliminärt
  fördelas
  mellan medlemsstaterna
  enligt följande:

1.   
  De resurser som ska tilldelas de nationella programmen ska
  fördelas enligt följande:

Ändringsförslag 60

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | 30 %
  i proportion till den totala befolkningsstorleken. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

a)

30 %
  i proportion till den totala befolkningsstorleken.

| a) | 35 %
  i proportion till den totala befolkningsstorleken. |
| --- | --- |

a)

35 %
  i proportion till den totala befolkningsstorleken.

Ändringsförslag 61

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | 10 %
  i proportion till antal passagerare och antal ton gods som passerar genom deras internationella flygplatser och kusthamnar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

c)

10 %
  i proportion till antal passagerare och antal ton gods som passerar genom deras internationella flygplatser och kusthamnar.

| c) | 20 %
  i proportion till antal passagerare och antal ton gods som passerar genom deras internationella flygplatser och kusthamnar. |
| --- | --- |

c)

20 %
  i proportion till antal passagerare och antal ton gods som passerar genom deras internationella flygplatser och kusthamnar.

Ändringsförslag 62

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | 10 % i proportion till antalet infrastrukturer som klassificerats som europeiska kritiska infrastrukturer i enlighet med direktiv 2008/114/EG. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

d)

10 % i proportion till antalet infrastrukturer som klassificerats som europeiska kritiska infrastrukturer i enlighet med direktiv 2008/114/EG.

utgår

Ändringsförslag 63

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| e) | 40 %
  i omvänd proportion till deras bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare). |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

e)

40 %
  i omvänd proportion till deras bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare).

| e) | 35 %
  i omvänd proportion till deras bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare). |
| --- | --- |

e)

35 %
  i omvänd proportion till deras bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare).

Ändringsförslag 64

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Den delegering av befogenheter som avses i denna förordning ska tilldelas kommissionen för en period av sju år från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande].
  Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande]. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.   Den delegering av befogenheter som avses i denna förordning ska tilldelas kommissionen för en period av sju år från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande].
  Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i denna förordning ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande].

Ändringsförslag 65

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   En delegerad akt som antagits enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta inom
  två månader
  från den dag då akten delgetts Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har informerat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Fristen kan förlängas med
  två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 5.   En delegerad akt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av

  tre månader
  från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
  tre månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5.   En delegerad akt som antagits enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta inom
  två månader
  från den dag då akten delgetts Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har informerat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Fristen kan förlängas med
  två månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

5.   En delegerad akt som antas enligt denna förordning ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av

  tre månader
  från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
  tre månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändringsförslag 66

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

utgår

Motivering

Ingen hänvisning till artikel 12.2 görs i resten av förslaget.

Ändringsförslag 67

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2015 överlämna en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av rådets beslut 2007/125/RIF under perioden 2011–2013. | 5.   Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2015 överlämna en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av rådets beslut 2007/125/RIF under perioden 2011–2013.
  I rapporten ska kommissionen om så är möjligt presentera konkreta bevis på att komplettering och synergier har uppnåtts mellan EU-finansieringen och medlemsstaternas budgetar och på att EU-budgeten haft stimulerande effekter på medlemsstaterna när det gäller att uppnå de mål som fastställs i rådets beslut 2007/125/RIF. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5.   Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2015 överlämna en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av rådets beslut 2007/125/RIF under perioden 2011–2013.

5.   Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2015 överlämna en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av rådets beslut 2007/125/RIF under perioden 2011–2013.
  I rapporten ska kommissionen om så är möjligt presentera konkreta bevis på att komplettering och synergier har uppnåtts mellan EU-finansieringen och medlemsstaternas budgetar och på att EU-budgeten haft stimulerande effekter på medlemsstaterna när det gäller att uppnå de mål som fastställs i rådets beslut 2007/125/RIF.

Ändringsförslag 68

Förslag till förordning

Artikel 15a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Utvärdering |
| | Senast den 31 december 2017 ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om uppnåendet av målen i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Artikel 15a

Utvärdering

Senast den 31 december 2017 ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om uppnåendet av målen i denna förordning.

Motivering

Inom ramen för ett resultatbaserat synsätt bör man göra en utvärdering efter halva tiden av hur denna förordning fungerar.

Ändringsförslag 69

Förslag till förordning

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Europaparlamentet och rådet ska på förslag av kommissionen se över denna förordning senast den
  30 juni 2020
  . | Europaparlamentet och rådet ska på förslag av kommissionen se över denna förordning senast den
  1 juni 2020
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Europaparlamentet och rådet ska på förslag av kommissionen se över denna förordning senast den
  30 juni 2020
  .

Europaparlamentet och rådet ska på förslag av kommissionen se över denna förordning senast den
  1 juni 2020
  .

Ändringsförslag 70

Förslag till förordning

Bilaga – punktsats 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Åtgärder för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, särskilt olaglig narkotikahandel, människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och projekt för att identifiera och upplösa kriminella nätverk, skydda ekonomin mot kriminell infiltration, och minska de ekonomiska incitamenten genom att beslagta, frysa och förverka kriminellas egendom. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Åtgärder för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, särskilt olaglig narkotikahandel, människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och projekt för att identifiera och upplösa kriminella nätverk, skydda ekonomin mot kriminell infiltration, och minska de ekonomiska incitamenten genom att beslagta, frysa och förverka kriminellas egendom.

| — | Åtgärder för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, särskilt olaglig narkotikahandel, människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och
  spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp samt
  projekt för att identifiera och upplösa kriminella nätverk, skydda ekonomin mot kriminell infiltration, och minska de ekonomiska incitamenten genom att beslagta, frysa och förverka kriminellas egendom |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, särskilt olaglig narkotikahandel, människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och
  spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp samt
  projekt för att identifiera och upplösa kriminella nätverk, skydda ekonomin mot kriminell infiltration, och minska de ekonomiska incitamenten genom att beslagta, frysa och förverka kriminellas egendom

Ändringsförslag 71

Förslag till förordning

Bilaga – ny punktsats efter sista punktsatsen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | — | Åtgärder för att utveckla ett tätare samarbete mellan unionen och tredjeländer (särskilt länder vid unionens yttre gränser) och för att utforma och genomföra operativa handlingsplaner i syfte att realisera de strategiska unionsprioriteringarna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

—

Åtgärder för att utveckla ett tätare samarbete mellan unionen och tredjeländer (särskilt länder vid unionens yttre gränser) och för att utforma och genomföra operativa handlingsplaner i syfte att realisera de strategiska unionsprioriteringarna.

---

(1)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0266.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/301 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/301

---

P7_TA(2013)0023

Avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Irak ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/2012 – C7-0189/2012 – 2010/0310(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 440/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10209/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10209/2012),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (05784/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (05784/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 79.3, 91, 100, 192.1, 194, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 79.3, 91, 100, 192.1, 194, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0189/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0411/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0411/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Irak. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Irak.

---

| 30.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/302 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/302

---

P7_TA(2013)0025

Interimsavtal om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika och EG ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (11699/2012 – C7-0193/2012 – 2008/0251(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 440/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11699/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11699/2012),

| — | med beaktande av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 och 209.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 och 209.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0193/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0431/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0431/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Madagaskar, Mauritius, Seychellerna och Zimbabwe.

---

(1)  EUT L 111, 24.4.2012, s. 2.

---